РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
21. märts 2012,
Riigiabi SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) kohta, mida Tšehhi Vabariik andis ettevõtjale České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - võimalikud Riigiabi mõjud ettevõtja Osinek a.s. antud laenu puhul)
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1664 all)
(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/637/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (1) sätestatud menetlus riigiabi SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2) suhtes,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
2009. aasta mais sai komisjon avalikkusele kättesaadava teabe põhjal teada, et likvideerimisel olev riiklik ettevõte Osinek a.s. (edaspidi „Osinek”) nõustus andma 2,5 miljardi Tšehhi krooni suurust laenu (ligikaudu 100 miljonit eurot) ettevõtjale ČSA - Czech airlines, a. s. (edaspidi „ČSA”). Komisjon palus Tšehhi Vabariigilt teavet 14. mai 2009. aasta ja 24. septembri 2009. aasta kirjaga. Tšehhi Vabariik andis komisjonile lisateavet 10. septembri 2009. aasta ja 25. novembri 2009. aasta kirjaga.
(2)
24. veebruari 2010. aasta kirjaga teatas komisjon Tšehhi Vabariigile oma otsusest algatada meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Tšehhi Vabariik esitas märkused selle otsuse kohta 26. aprilli 2010. aasta kirjaga. Komisjon esitas täiendavaid küsimusi 6. juuli 2010. aasta kirjas, millele Tšehhi Vabariik vastas 15. septembril 2010.
(3)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkuseid kõnealuse meetme kohta.
(4)
Komisjonile esitasid märkused neli huvitatud isikut: Travel Service and Icelandair Group 10. märtsil 2011, Czech Connect Airlines a.s. 11. märtsil 2011, JOB AIR Technic a.s. 10. märtsil 2011 ja ČSA 14. märtsil 2011. Komisjon edastas need märkused Tšehhi Vabariigile, kellele anti võimalus märkustele vastata; komisjonile saadeti vastus 12. mai 2011. aasta kirjaga.
2. MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
2.1. Ettevõtja Osinek antud laen
(5)
Uurimisel olev meede on laen, mille ettevõtja Osinek andis 30. aprillil 2009. aastal Tšehhi riiklikule lennuettevõtjale ČSA-le. Laen anti kolmes osas järgnevalt:
a)
esimene osa, 800 miljonit Tšehhi krooni anti välja 11. mail 2009;
b)
teine osa, 900 miljonit Tšehhi krooni anti välja 30. juulil 2009 ja
c)
kolmas osa, 800 miljonit Tšehhi krooni anti välja 24. septembril 2009.
(6)
Eeldatav tagasimakse kuupäev oli 30. november 2010 võimalusega saada pikendust. Laenu intressimäär oli Praha Inter Banki pakutav kolmekuuline määr (edaspidi „PRIBOR”) pluss 300 baaspunkti riskipreemiana, st 5,51 % laenulepingu allakirjutamise ajal. Intressi tuli tasuda kord kvartalis kvartali (edaspidi „intressiperiood”) viimasel tööpäeval. Intressi arvutati iga päev alates päevast, mis eelnes ettevõtja Osinek antud laenu tagasimaksmisele.
(7)
Tšehhi ametiasutuste arvates kajastab 300 baaspunkti suurune riskimarginaal nõuetekohaselt ettevõtja rahandusliku olukorra riskimarginaali, milleks oli reitinguagentuuri Standard & Poor’si reiting B (ebakindel rahaline olukord) ning tagatise nõutavat taset (110 % laenust).
(8)
Laenu tagamiseks kasutatav tagatis koosnes hoonetest, mis asusid Praha Ruzyně lennujaamas, maast, inventarist ja varuosadest. Enamiku tagatise turuväärtust hindas sõltumatu ekspert. Osineki laenulepingu kohta sõlmiti neli lisandit, millega laiendati ja muudeti tagatisvarasid (3). Tšehhi ametiasutused väidavad, et kõik muudatused arvestasid tingimusega, mis on sätestatud Osineki laenulepingus, et laenu tegelik summa ei tohi olla suurem kui 90 % tagatise väärtusest mis tahes ajal või kokku lepitud maksimaalsest laenusummast.
(9)
Ettevõtja Osineki antud laenu ei makstud tagasi, nagu oli esialgu kavas, vaid selle asemel määrati laenule uus tagatis ja võlg kapitaliseeriti 30. juunil 2010 (võla konverteerimine aktsiateks).
Tabel 1
Ülevaade ettevõtja Osinek antud laenu tagatiseks olevatest varadest
Laenutagatis
Väärtus Tšehhi kroonides (miljon)
Väärtust hindas
Kasutusaeg
Toimiv hoone - angaar F (sh hoonealune maa)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 1. juuni 2009
alates 11. maist 2009 (esimene osa)
administratiivhoone APC (sh hoonealune maa)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 5. juuli 2009
alates 30. juulist 2009 (teine osa) kuni 9. detsembrini 2009 (tühistatud 3. lisandiga)
Varuosad (pöörlevad varuosad ja/või varumootorid)
[150-165]
Hindamine põhines raamatupidamislikul puhasväärtusel 30. septembril 2009
alates 24. septembrist 2009 (kolmas osa)
Varuosad (pöörlevad, tüüp A310 (kõik) ja Boeing)
[520-575]
Hindamine põhines raamatupidamislikul puhasväärtusel 30. septembril 2009
alates 24. septembrist 2009 (kolmas osa) kuni 25. jaanuarini 2010 (4. lisand)
APC administratiivhoone ümbruses asuv maa
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 5. juuli 2009
alates 23. juulist 2009 (1. lisand) kuni 25. jaanuarini 2010
Angaari F ümbruses ja vahetus läheduses asuv maa
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 5. juuli 2009
alates 23. juulist 2009 (1. lisand)
Varuosad, tüüp: A319/320
[265-290]
Põhineb raamatupidamislikul puhasväärtusel
alates 23. juulist 2009 (1. lisand)
Varuosad, tüüp: A310, ATR ja Boeing
[440-485]
Põhineb raamatupidamislikul puhasväärtusel
alates 22. septembrist 2009 (2. lisand)
Lennusimulaator
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 10. september 2009
alates 22. septembrist 2009 (2. lisand)
1 Boeing 737-55s, registreerimistähis: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 7. detsember 2009
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand)
2 Boeing 737-55s, registreerimistähised: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., eksperdiarvamus, 7. detsember 2010
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand) kuni 25. jaanuarini 2010 (4. lisand)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., eksperdiarvamus, 30. november 2009
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand)
Kaubamärk „ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, eksperdiarvamus 30. november 2009
alates 9. detsembrist 2009 (3. lisand)
ČSA osalus ettevõtjas ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., eksperdiarvamus, 20. jaanuar 2010
alates 25. jaanuarist 2010 (4. lisand)
2.2. Käesoleva otsuse rakendusala
(10)
24. veebruari 2010. aasta menetluse algatamise otsuses osutatakse ettevõtja Osinek antud 2,5 miljardi Tšehhi krooni suurusele laenule vastavalt 30. aprillil 2009 sõlmitud laenulepingule ning otsuses lähtutakse sellest, et laenule on juba määratud uus tagatis Tšehhi valitsuse 26. oktoobri 2009. aasta resolutsiooniga nr 1343. Komisjonile teatati aga laenule uue tagatise määramisest ja selle kapitaliseerimisest (võla konverteerimine aktsiateks) 12. mail 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - ümberkorraldamiskava) ja see rakendati 2010. aasta juunis. Seepärast käsitleb käesolev otsus üksnes ettevõtja Osinek antud 2,5 miljardi Tšehhi krooni suurust laenu vastavalt 30. aprillil 2009 sõlmitud laenulepingule. Laenule uue tagatise määramist ja sellele järgnenud ettevõtja Osinek antud laenu võla konverteerimist aktsiateks hinnatakse lõplikus otsuses juhtumi SA.30908 kohta.
2.3. Osinek
(11)
Osinek oli finantsvahendusettevõtja, mis asutati, et teostada järelevalvet söekaevanduste sulgemise ja nende taasavamise üle Tšehhi Vabariigis. Laenu andmise ajal kuulus ettevõtja 100 % Tšehhi ametiasutustele Tšehhi Vabariigi Rahandusministeeriumi järelevalve all. 5. novembril 2008 läks Osinek likvideerimisele. Enne likvideerimist oli ettevõtja Osinek käsutuses veel rahalisi vahendeid ning väidetavalt otsis ta erinevaid investeerimisvõimalusi. Osineki laenuleping sõlmiti ja allkirjastati 30. aprillil 2009. Osineki nimel kirjutas alla Osineki likvideerija. Võimalike laenuga seotud riskide kindlakstegemiseks tellis Osinek majandusliku analüüsi ettevõtja ČSA kohta sõltumatult eksperdilt European Business Consulting spol. s.r.o. (edaspidi „EBC”), samuti õigusliku analüüsi advokaadibüroolt JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
29. septembril 2009 kirjutasid Osinek ja Tšehhi Vabariigi tööstus- ja kaubandusministeerium alla lepingule, mille kohaselt ettevõtja Osinek nõuded ČSA suhtes, mis tulenevad Osineki laenulepingust, loovutati ministeeriumile Osineki likvideerimismenetluse tulemusena. Ettevõtjale ČSA saadeti teatis nõuete loovutamise kohta veel samal päeval. 8. märtsil 2010 viidi ettevõtja Osinek likvideerimine lõpule.
(13)
3. mail 2010. aastal võttis Tšehhi valitsus vastu resolutsiooni nr 333 ČSA ümberkorralduskava kohta, mille kohaselt tegi Tšehhi valitsus Tšehhi Vabariigi tööstus- ja kaubandusministeeriumile ülesandeks vabastada pandist mõni tagatis enne ČSA registreeritud kapitali suurendamist. Laenu kapitaliseerimine (võla konverteerimine aktsiateks) tugines juriidiliselt kõnealusele resolutsioonile ja see viidi ellu 30. juunil 2010.
2.4. Abisaaja ČSA
(14)
ČSA on olnud Tšehhi Vabariigi riiklik lennuettevõtja aastast 1923. Selle peakorter asub Prahas ja lennud väljuvad Praha Ruzyně lennujaamast. ČSA on suurim lennuettevõtja, mis asub Praha Ruzyně lennujaamas, teenindades 37 % lennureisijatest, kelle reis saab alguse Prahast või lõpeb Prahas. ČSA on liidu Sky Team liige. Enne ümberkorraldamist koosnes ČSA lennukipark 51 õhusõidukist. ČSA pakub regulaarlennuteenuseid (104 sihtkohta 44 riigis). Samuti pakub ČSA tellimuslende, lastilende, maapealse käitluse teenuseid (teenindab ligikaudu 60 % Praha Ruzyně lennujaama reisijatest), õhusõidukite hooldusteenust, meeskonna koolitamise teenust, toitlustamist, peab tollimaksuvabasid poode Praha Ruzyně lennujaamas ning korraldab tollimaksuvaba müüki õhusõidukite pardal.
2.4.1. Omandistruktuur
(15)
ČSA on riiklik ettevõtja ning 95,69 % tema aktsiatest kuulub Tšehhi Vabariigile Tšehhi rahandusministeeriumi kaudu. Vähemusaktsionärid on Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Praha linn (1,53 %) ja Bratislava linn (0,51 %).
(16)
Pärast ümberkorraldamise lõpuleviimist on Tšehhi Vabariigi eesmärk leida ČSA jaoks strateegiline partner. Kavandatud erastamise ettevalmistamisel otsustas Tšehhi valitsus luua ettevõttele uue struktuuri ettevõtte Český Aeroholding, a.s. (edaspidi „ČAH”) raames.
(17)
25. oktoobril 2011 kiitis Tšehhi konkurentsiamet heaks ČAHi loomise, mis hõlmab ettevõtjat ČSA, Praha Ruzyně lennujaama ja ettevõtja ČSA praeguseid tütarettevõtjaid, st ettevõtjaid Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services s.r.o. ČAHi juhatus ja struktuur sisaldab finantsvaldusettevõtja struktuuri elemente, selle eesmärk on ümber korraldada ettevõtjasse kuuluvad firmad, et lihtsustada nende juurdepääsu kommertsrahastamisele ja valmistada neid ette eelseisvaks erastamiseks.
2.4.2. Ettevõtte rahanduslik olukord
(18)
Ettevõtjal ČSA on olnud raskusi, mis suurenesid oluliselt 2009. aastal, praeguse majanduskriisi haripunktis. Kuigi ettevõte ei kvalifitseerunud kunagi maksejõuetusmenetluse algatamiseks Tšehhi riikliku õiguse alusel, osutasid tema peamised finantsnäitajad selgelt negatiivses suunas.
Tabel 2
ČSA lihtaktsiad ja registreeritud kapital, 2006-2008 (tuhandetes Tšehhi kroonides)
2006
2007
2008
2009
Lihtaktsiad
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Allikas: ČSA aastaaruanded.
Tabel 3
Muutused ČSA rahanduslikus olukorras (tuhandetes Tšehhi kroonides)
(tuhandetes Tšehhi kroonides)
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Kasum/kahjum
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Käive (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Puhaskäive tehingutest
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Võlgnevus
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Vara puhasväärtus
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Allikas: ČSA finantsaruanded.
(19)
Ettevõte teenis kasumit 2007. ja 2008. aastal. Sellele vaatamata halvenesid äritegevuse näitajad 2009. aastal suurel määral. Käive oli eelneva nelja aasta jooksul veidi vähenenud, kuid rahavood vähenesid oluliselt. Võla tase oli enam-vähem stabiilne. Ettevõte tasaarveldas kahjusid varade müügist, eriti 2009. majandusaastal.
(20)
Ettevõtte olukord halvenes 2009. aasta jooksul, eriti pärast suve, mis on tavaliselt olnud ČSA jaoks kasumlik periood.
2.5. Menetluse algatamise otsus
(21)
24. veebruaril 2010 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. Oma otsuses avaldas komisjon kahtlust, kas ČSA oli raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (6) kohaselt laenu saamise hetkel juba raskustes.
(22)
Lisaks avaldas komisjon kahtlust, kas ettevõtja Osinek pakutud laenutingimused ettevõtjale ČSA, võttes arvesse tema rahanduslikku olukorda, andsid talle majandusliku eelise, mida abi saanud ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes. Peale selle kahtles komisjon, kas juhul kui laen sisaldas riigiabi, on see abi kokkusobiv kohalduvate riigiabi eeskirjadega, eriti komisjoni teatisega „Ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (edaspidi „ajutine raamistik”) (7). Juhul kui oleks leitud, et ettevõtja Osinek antud laen sisaldab riigiabi, oleks meede avaldanud kahjulikku mõju konkurentsile, st ettevõtetele, kes opereerivad Praha Ruzyně lennujaamast algavatel liinidel või konkureerivad ČSA ja selle tütarettevõtjatega teistel turgudel.
3. TŠEHHI VABARIIGI MÄRKUSED
(23)
Menetluse algatamise otsusele vastates esitas Tšehhi Vabariik märkused, kus väitis, et ettevõtja Osinek antud laen vastas turumajandusliku investori põhimõtte katsele, kuna ei toonud ettevõtjale ČSA lubamatut majanduslikku kasu.
(24)
Eelkõige oli Tšehhi Vabariik seisukohal, et Osineki laenulepingu allakirjutamise päeval ei olnud ČSA raskustes olev ettevõtja ning muutus raskustes olevaks ettevõtjaks alles 2009. aasta augusti lõpus. Tšehhi Vabariik väidab, et vaatamata probleemide suurenemisele on ČSA suutnud alati tagada maksejõulisuse. Siiski muutus olukord 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses ning olukord jätkas halvenemist kogu aasta vältel ülemaailmse majandussurutise tõttu, mis avaldas väga suurt mõju maailma transporditurgudele (8). See koos ebastabiilsete naftaturgude ja valuutakõikumistega halvendasid ČSA rahanduslikku olukorda veelgi.
(25)
2009. aasta jooksul tugines ČSA eelmiste aastate tulemustel põhinevatele prognoosidele ning ootas suvehooajal märgatavalt paremaid tulemusi. Sellest hoolimata näitasid augusti keskel juhtkonnale esitatud tulemused 2009. aasta esimese poole kohta, et juunis vähenes ČSA tulu oluliselt. 2009. aasta augustis mõistis juhtkond, et ettevõte ei ole enam võimeline tegutsema, kui ta kohe ei kärbi kulusid ja ei saa välistest allikatest finantsabi.
(26)
Ettevõtja Osinek antud laenu võimaliku riigiabi elemendiga seoses on Tšehhi Vabariik seisukohal, et intressimäär vastab nõuetele komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „viitemäärade teatis”) (9). Eelkõige väidab Tšehhi Vabariik, et kõnealuse laenu intressi määramiseks oli asjakohane kasutada baasintressimäärana kolme kuu PRIBOR-intressimäära, võttes arvesse finantsturgude volatiilsust Osineki laenulepingule allakirjutamise ajal.
(27)
Ettevõtjat ČSA ei ole hinnatud reitingusüsteemide kohaselt ja seetõttu ei ole Tšehhi Vabariik võimeline esitama tõendeid oma väite kohta, et ettevõtja ČSA reitingukategooria oli Osineki laenulepingule allakirjutamise ajal reiting B. Sellegipoolest osutab Tšehhi Vabariik 27. aprilli 2009. aasta EBC aruandele, mille kohaselt oli ČSA maksejõuline ja krediidivõimeline.
(28)
Tšehhi Vabariik kordab, et laenu tagamise eesmärgil pidi ČSA pakkuma tagatist vähemalt 110 % ulatuses laenu summast kogu laenuperioodi jooksul. Seega ei tohtinud ettevõtjale ČSA tegelikult antud laenu summa ühelgi ajahetkel ületada 90 % kogu tagatise väärtusest. Tšehhi Vabariik kinnitas, et see nõue oli täidetud kõigil juhtudel ning esitas hindamisaruanded varade kohta, mida kasutati laenu tagatisena.
(29)
Lisaks väidab Tšehhi Vabariik, et ettevõtja Osinek likvideerija, võttes arvesse asjaolu, et Osinekil oli kasutada arvestatav summa rahalisi ressursse, otsis investeerimisvõimalusi tulu teenimiseks. Enne Osineki laenulepingu sõlmimist palkas likvideerija sõltumatu konsulteerimisfirma EBC ja advokaadibüroo JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík koostama laenupakkumise majanduslikku ja õiguslikku analüüsi. EBC analüüs kinnitas, et ettevõtjat ČSA võib pidada maksejõuliseks ning risk, et ettevõtjale ČSA laenu andmine võiks põhjustada kahju või kaotust ettevõtjale Osinek, oli minimaalne. Selle analüüsi põhjal otsustas likvideerija, et ettevõtjale ČSA laenu andmine oleks soodne võimalus ettevõtja Osineki olemasolevate rahaliste ressursside paigutamiseks.
(30)
Peale selle väidab Tšehhi Vabariik, et isegi kui komisjon on seisukohal, et ettevõtja Osinek antud laenu tingimused olid palju soodsamad turul pakutavatest tingimustest, on laen siiski kokkusobiv ajutises raamistikus sätestatud tingimustega.
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(31)
Ametliku uurimismenetluse käigus esitas komisjonile märkused kolm huvitatud kolmandat isikut ning uurimisel oleva meetme abisaaja ehk ČSA (põhjendus 4).
(32)
Ettevõtja ČSA märkused kajastavad oma olemuselt Tšehhi Vabariigi märkuseid menetluse algatamise otsuse kohta, mis on esitatud eespool. Ettevõtja ČSA kordab, et ettevõtja Osinek laen anti turutingimustel, kuna Osinek tegutses ratsionaalse turumajandusliku ettevõtjana, keda motiveerisid pigem ärilised kui majanduslikud või sotsiaalpoliitilised eesmärgid. Peale selle esitab ettevõtja ČSA märkused võimaliku abielemendi suuruse kindlaksmääramise kohta, kui komisjon peaks tegema järelduse, et ettevõtja Osinek laen anti soodsa intressimääraga, st võib oletada, et ČSA reiting oli halvem kui B ja/või ei olnud tagatis suur.
(33)
Kõik huvitatud kolmandad isikud on ettevõtja ČSA konkurendid ja kõiki neid esindab sama advokaadibüroo. Seetõttu on nende seletused mõnevõrra identsed. Huvitatud kolmandad isikud väidavad, et ettevõtja Osinek andis ettevõtjale ČSA laenu riigiabiga, mis võimaldas ettevõttel konkureerida ebaausalt ja küsida hindu, mida konkurendid, kes ei ole saanud riigiabi, ei saa pakkuda, ilma et kaotaks võime katta kulud ja teenida mõistlikku kasumit (10).
(34)
Huvitatud kolmandad isikud väidavad, et ČSA oli suurtes raskustes juba enne 1. juulit 2008. Peale selle väidavad nad, et Osineki laen anti oluliselt väiksema intressimääraga, kui oleks nõudnud pank sarnases olukorras, võttes arvesse ČSA rahanduslikku olukorda, tagasimakseperioodi pikkust, tagatise kvaliteeti ja tegeliku tagasimaksmise väikest tõenäosust. Sellises olukorras on ettevõtja Osinek antud laen ebaseaduslik riigiabi, mis ei ole kokkusobiv ELi eeskirjadega. Üks märkusi esitanud konkurent väidab, et ettevõtja ČSA vastas tingimusele, mille kohaselt enam kui pool tema registreeritud kapitalist oli kaotatud aastatel 2007, 2008 ja 2009. Peale selle oli aastatel 2008 ja 2009 kaotatud eelneva 12 kuu jooksul rohkem kui neljandik ČSA registreeritud kapitalist. Sama konkurent selgitab, et ČSA registreeritud kapitali vähendamise põhjal 2008. aastal võib teha järelduse, et juba 1. juulil 2008 vastas ettevõte mõlemale tingimusele raskustes olemise kohta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a tähenduses.
(35)
Huvitatud kolmandad isikud väidavad veel, et negatiivsete rahavoogude, võlausaldajate paljususe ning 30-päevase maksetähtajaga rahaliste kohustuste tõttu võib oletada, et ettevõte kannatas eelseisva maksejõuetuse all juba 2007. aasta lõpust ning kvalifitseerus seetõttu raskustes oleva ettevõttena päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c kohaselt juba 2007. aastast.
5. TŠEHHI VABARIIGI MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
(36)
Tšehhi Vabariik ei nõustunud huvitatud kolmandate isikute märkustega ning nõustus ČSA märkustega. Tšehhi Vabariik jäi oma seisukoha juurde, et Osineki laen anti turutingimustel ning kooskõlas viitemäärade teatisega. Peale selle väidavad Tšehhi ametiasutused, et ČSA suutis ilma riigiabita tegutseda kuni 2009. aasta teise pooleni. ČSA varade olukord ei olnud tõeliselt ohus isegi 2009. aasta esimesel poolel ning nende väärtus tegelikult suurenes [8 340-9 255] miljonilt Tšehhi kroonilt 2009. aasta esimeses kvartalis [8 990-9 920] miljoni Tšehhi kroonini 2009. aasta teises kvartalis.
(37)
Tšehhi Vabariik märgib, et kuigi ČSA avaldab oma majandustulemused, mis on koostatud kooskõlas nii Tšehhi raamatupidamisstandarditega (edaspidi „raamatupidamisstandardid”) kui ka rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (edaspidi „finantsaruandlusstandardid”), tuginesid huvitatud kolmandad isikud oma märkustes üksnes tulemustele, mis on koostatud kooskõlas raamatupidamisstandarditega ehk meetodiga, mis ei anna tegelikku ettekujutust ettevõtte tegevusest. Aruanded, mis on koostatud kooskõlas finantsaruandlusstandarditega, annavad paremini teavet ettevõtte rahalise olukorra kohta ning on seetõttu palju asjakohasemad. ČSA kasutab raamatupidamisstandardeid, kuna see on kohustuslik Tšehhi maksuseaduste kohaselt. Sellegipoolest ei piirdu ČSA tegevus Tšehhi Vabariigiga, vaid on ülemaailmne, ja seetõttu kasutab ČSA ka rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid. Tšehhi Vabariik juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid kohaldavad pangad laenuotsuste tegemisel, kuna neid peetakse palju täpsemaks kui raamatupidamisstandardeid.
(38)
Lõpuks esitas Tšehhi Vabariik tõendi, mis näitab, et Osineki laenu andmise ajal ei vastanud ČSA maksejõuetuse tingimustele Tšehhi maksejõuetuse seaduse alusel (11).
6. RIIGIABI OLEMASOLU
(39)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(40)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et määrata kindlaks, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik järgnevad tingimused. Rahaline abi:
-
antakse liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest;
-
annab abi saajale majandusliku eelise;
-
soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;
-
kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning
-
kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
6.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus
(41)
Mõiste „riigiabi” hõlmab igasugust soodustust, mida finantseeritakse otseselt või kaudselt riigi ressurssidest ning mille on andnud riik või vahendaja, kes tegutseb talle antud volituste alusel.
(42)
Seetõttu tuleb kõigepealt kindlaks teha, kas ettevõtja Osinek antud laenu tuleb pidada riigi ressurssideks. Nagu eespool märgitud, kuulus Osinek laenu andmise ajal 100 % Tšehhi Vabariigi rahandusministeeriumile ning seetõttu, olenemata ettevõtte või muust juriidilisest staatusest, on ta riigi osalusega äriühing komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/111/EÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) (12) artikli 2 punkti b kohaselt. Seepärast on komisjon seisukohal, et Osineki laenu finantseeriti riigi ressurssidest.
(43)
Sellegipoolest on Euroopa Kohus otsustanud, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja domineerima selle tegevuse üle, siis ei saa konkreetsel juhul automaatselt oletada, et selline kontroll ka tegelikult aset leiab. Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud. Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks kõnealune laenuleping, riigiga. Samuti on tarvis kontrollida, kas riigi ametiasutused on ühel või teisel viisil seotud kõnealuse meetme võtmisega. Selle kohta märkis Euroopa Kohus, et riigi osalusega äriühingu võetud meetme seostamine riigiga järeldub mitmetest näitajatest, mis on tingitud juhtumi asjaoludest ja meetme võtmise kontekstist (13).
(44)
Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimimine avaliku halduse struktuuridesse, tegevuse iseloom ja tegutsemine turul tavapärastes konkurentsitingimustes eraettevõtjatega, äriühingu juriidiline staatus (selles tähenduses, et kas talle kohaldub avalik õigus või äriühingu õigus), riigi ametiasutuste järelevalve intensiivsus äriühingu juhtimise üle või mis tahes muud näitajad, mis näitavad konkreetsel juhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes samuti arvesse meetme ulatust, selle sisu ja selles sisalduvaid tingimusi.
(45)
Komisjon märgib, et enamik Osineki nõukogu liikmetest on avaliku sektori esindajad (nt rahandusministeerium).
(46)
Osinek läks likvideerimisele 5. novembril 2008 ainukese aktsionäri sama kuupäeva kandva otsuse alusel. Kuigi Tšehhi õiguse kohaselt peab likvideerija tegutsema iseseisvalt ja ettevõtte organitelt likvideerimise käigus juhiseid saamata, märgib komisjon siiski, et likvideerija määras ametisse Tšehhi Vabariigi rahandusministeerium, kes tegutses Osineki ainukese aktsionärina.
(47)
Peale selle esitasid Tšehhi ametiasutused komisjonile advokaadibüroo JUDr. Jiří Rybář and JUDr. Pavel Štrbík eksperdiarvamuse, kes soovitas likvideerijal enne ettevõtjale ČSA laenu andmise otsuse tegemist konsulteerida Osineki aktsionäriga ehk Tšehhi Vabariigiga.
(48)
Riigi poolt Osineki tegevuse üle järelevalve teostamisega seoses on komisjon peale selle seisukohal, et resolutsiooniga nr 333 võttis Tšehhi valitsus seejärel samuti otsuse määrata ettevõtja Osinek antud laenule uus tagatis ning konverteerida võlg ČSA aktsiateks.
(49)
Seepärast teeb komisjon järelduse, et otsuse ettevõtja Osinek laenu andmise kohta saab seostada Tšehhi riigiga. Seetõttu tuleb Osineki laenu pidada riigi ressurssidest rahastatud laenuks.
6.2. Majanduslik eelis
(50)
Komisjon märgib, et vastavalt ELi õiguses kindlakskujunenud põhimõtetele on nii, et kui riik annab äriühingu käsutusse lisakapitali tavapärastest turutingimustest soodsamatel tingimustel, võib see kuuluda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kuna selle tulemus oleks teatud ettevõtja soodustamine kõnealuse artikli tähenduses. Selleks et teha kindlaks, kas riik on andnud ettevõtjale majandusliku eelise, mida tavapärastel turutingimustel ei oleks saadud, kohaldab komisjon turumajandusliku investori põhimõtet (14).
(51)
Selle põhimõtte kohaselt ei oleks riigiabi hõlmatud juhul, kui sarnases olukorras oleks avalikus sektoris tegutseva äriühinguga võrreldava suurusega erainvestor, kes tegutseb tavapärastes turumajanduse tingimustes, ajendatud tegema kõnealust kapitalisüsti. Seetõttu peab komisjon hindama, kas erainvestor oleks sõlminud kõnealuse tehingu samadel tingimustel. Hüpoteetilise erainvestori kavandatud käitumine on kaalutleva investori käitumine, kelle eesmärki suurendada kasumit maksimaalselt hoiab tagasi ettevaatlikkus vastava tulumäära puhul võetava riski suuruse pärast. Selle põhimõtte kohaselt ei peeta riigiabiks kapitali, mille riik on andnud ettevõtja käsutusse, kas otseselt või kaudselt, tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (15).
(52)
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kohaldub turumajandusliku investori põhimõte laenudele. Kui seda kohaldatakse laenu andmisele, tõstatab see põhimõte küsimuse, kas erainvestor oleks andnud laenu abisaajale tingimustel, mille alusel laenu tegelikult anti (16). Sellega seoses hindab komisjon, kas laen anti tavapärastel äritingimustel ja kas sellist laenu oleks võidud saada kommertspangast. Pidades silmas sellise laenu tingimusi, võtab komisjon arvesse eelkõige nii intressimäära kui ka tagatist, mis peaks laenu katma. Komisjon hindab, kas kõnealune tagatis on piisav makseviivituse korral laenu tagasimaksmiseks täies mahus ning hindab ettevõtte rahalist olukorda laenu andmise ajal (17).
(53)
Komisjon märgib, et ČSA on juriidiline isik, kes on seotud majandustegevusega, ning on seepärast äriühing ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Selleks et teha kindlaks, kas Osineki laen anti soodsatel tingimustel või turutingimustel, kontrollis komisjon kõnealuse laenu intressimäära kokkusobivust komisjoni viiteintressimääraga, nagu on sätestatud viitemäärade teatises, mida kohaldatakse turumäära indikaatorina.
(54)
Asjaomase kuupäeva suhtes, mida tuleb võtta arvesse kõnealuse laenu intressimäära võrdlemisel viiteintressimääraga, oli komisjon juba menetluse algatamise otsuses seisukohal, et selleks peab olema õiguslikult siduva akti kuupäev, mille kohaselt laenu anti, st 30. aprill 2009 (laenulepingu sõlmimise kuupäev ettevõtjate Osinek ja ČSA vahel).
(55)
Tšehhi Vabariik väidab, et sel ajal pääses ČSA veel juurde erapankade välisabile ja muutus raskustes olevaks ettevõtteks alles 2009. aasta augustis. 2009. aasta alguses vastas ČSA krediidivõimelisus B-kategooria reitingule.
(56)
Tšehhi Vabariigi väidete kontrollimiseks konsulteeris komisjon mitme erapangaga, kellel on ärisuhted ettevõtjaga ČSA, seoses nende sisereitinguga ettevõtjale ČSA 2009. aasta esimese kuue kuu jooksul, ČSA sisereitingu muutustega ajavahemikus 2008. aasta juulist 2009. aasta juulini, laenu tingimustega, mille alusel anti ettevõtjale ČSA laenu 2009. aasta esimese kuue kuu jooksul, ning teiste märkustega, mis käsitlesid ČSA krediidivõimelisust 2009. aasta esimese kuue kuu jooksul. Kolm erapanka andsid teavet tingimusel, et teave hoitakse konfidentsiaalsena, et seda kasutatakse üksnes komisjoni sisehindamise jaoks ning ei avaldata kolmandatele isikutele, sh ettevõtjale ČSA ja Tšehhi ametiasutustele.
(57)
Kuigi kõik pangad tunnistasid, et ČSA rahaline olukord halvenes 2009. aasta alguses, anti ettevõtjale ČSA 2009. aasta esimeses pooles toimivaid kapitalilaene ja krediidilimiiti. Kolme erapanga sisereiting ČSA kohta vastab üldjoontes reitingule B.
(58)
Komisjon märgib, et pankade vastused on järjepidevad ja terviklikud. Kuigi ettevõtte sisereiting halvenes, ei olnud reitingu alandamine nii suur, et õigustada kõrgemat riskimarginaali.
(59)
Peale selle märgib komisjon, nagu on juba osutatud menetluse algatamise otsuses ja tuginedes Tšehhi Vabariigi esitatud teabele, et pank UniCreditBank andis toimiva, keskmise pikkusega tähtajaga (4 aastat) käibekapitalilaenu summas 200 miljonit Tšehhi krooni ettevõtjale ČSA 2008. aasta septembris, mille tagatiseks oli lennusimulaator. 25. juunil 2009. aastal suurendas UniCreditBank laenulepingus kokkulepitud finantsnäitajatest kõrvalekaldumise tõttu ČSA laenu riskimarginaali 160 baaspunktilt (milles lepiti kokku 2008. aasta septembris) 325 baaspunktini, mis ületab ühe kuu PRIBORit (st 5,10 % suurust aastast intressimäära 25. juunil 2009). Komisjon märgib, et kõnealune intressimäär, mis kajastas ČSA rahalise olukorra hiljutist halvenemist, on väiksem Osineki laenu intressimäärast (5,51 % aastas) ning vastab ligikaudu B-reitinguga ettevõtte viiteintressimäärale (suure tagatisega).
(60)
Eespool nimetatut arvesse võttes võib järeldada, et põhimõtteliselt pääses ČSA ettevõtja Osinek laenu andmise ajal juurde välisabile ning et ČSA krediidivõimelisus 2009. aasta esimesel poolel vastas reitingule B.
(61)
Laenu tagamiseks kasutatav tagatis koosnes hoonetest, mis asusid Praha Ruzyně lennujaamas, maast, inventarist ja varuosadest. Tagatise turuväärtuse tegid kindlaks sõltumatud eksperdid Tšehhi Vabariigist, kes on registreeritud kas Ekspertide Instituudi Registris või Autoriseeritud Ekspertide Keskregistris, mida haldab Tšehhi Vabariigi justiitsministeerium, ja kellel on kogemusi varade hindamise valdkonnas (18).
(62)
Komisjon märgib, et tagatiseks oleva angaari F (vt tabel 1) hindamisaruande kuupäev on 1. juuni 2009, samal ajal kui esimene osa Osineki laenust maksti välja 11. mail 2009. Tšehhi ametiasutused esitasid ettevõtte YBN Consult 6. mai 2009. aasta deklaratsiooni, mis kinnitab kasutatud tagatise väärtust. Selline deklaratsioon on kooskõlas Osineki laenulepingu punktiga 5.9.11, eeldusel, et täielik hindamisaruanne esitatakse ühe kuu jooksul esimese osa väljamaksmise päevast. Komisjon märgib, et see tingimus oli täidetud.
(63)
Peale selle hindas komisjon kriitiliselt esitatud hindamisaruandeid. Hindamised ei anna põhjust muretsemiseks, kuna ühtki ilmset viga ei ole tuvastatud, kohaldatud on tunnustatud metoodikat ja hindamised põhinevad usaldusväärsetel eeldustel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et praeguse hindamisaruande tulemused on asjakohane lähendamine Osineki laenu tagatiseks kasutatud varade tegelikele turuhindadele. Ühe tagatise tüübi puhul (varuosad) põhines väärtus nende raamatupidamislikul puhasväärtusel. Komisjon on seisukohal, et see hindamismeetod on asjakohane sellist tüüpi vara puhul, võttes arvesse, et varuosadega saab lihtsasti kaubelda ning nende väärtus peaks seetõttu vastama nende esialgsele soetamiskulule, millest on lahutatud kogukulum.
(64)
Laenulepingus on sätestatud, et laenu tegelik summa ei tohi olla suurem 90 % tagatise väärtusest, st tagatise väärtus peab olema vähemalt võrdne 110 %-ga laenu summast. Tuginedes esitatud teabele, oli esimese osa väljamaksmise ajal 2009. aasta mais esialgse tagatise väärtus, nagu oli kokku lepitud 30. aprilli 2009. aasta laenulepingus, vähemalt [110-117] %; teise osa väljamaksmise ajal 2009. aasta juulis vähemalt [120-132] %; ja kolmanda osa väljamaksmise ajal 2009. aasta septembris vähemalt [128-141] %. Peale selle lisati Osineki laenulepingule (vt põhjendus 8) mitmete lisandustega täiendavat tagatisvara ning mõni tagatis vabastati.
Tabel 4
Ülevaade tagatise määramisest Osineki laenu eri perioodidel
Muudatuse kuupäev
Väljamakstud summa
(miljonit Tšehhi krooni)
Tagatise väärtus (miljonit Tšehhi krooni)
tagatise % tase
11. mai 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. juuli 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. juuli 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. detsember 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. jaanuar 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Viitemäärade teatises oletatakse, et suur tagatis eeldab kahjumit, mis on väiksem või võrdne 30 %-ga, mis vastab tagatise väärtusele, mis on vähemalt 70 % laenu summast. Komisjon märgib, et kõnealusele laenule antud tagatis on märksa suurem, mis loob olulise kindlusvaru võimaliku kõrvalekaldumise suhtes tagatise väärtuse hindamisel.
(66)
Asjakohane intressimäär viitemäärade teatise kohaselt oleks kõnealusel ajal olnud 5,16 % aastas (baasintressimäär 2,96 % + 220 baaspunkti = 5,16 % aastas). 220 baaspunkti suurune marginaal kajastab reitingut B, mida kinnitasid erapangad ja eespool kirjeldatud suur tagatis.
(67)
Kõnealune määr on väiksem Osineki laenu puhul kohaldatud intressimäärast (kolme kuu PRIBOR (19) + 300 baaspunkti), mis 30. aprillil 2009 moodustas 5,51 % aastas.
(68)
Kohaldatud intressimäära analüüs (kolme kuu PRIBOR pluss 300 baaspunkti) ning viiteintressimäär pluss 220 baaspunkti suurune marginaal näitavad, et need intressimäärad on võrreldavad aluseks oleva metoodika, samuti kohaldatud intressimäärade üldise tasemega, sh asjakohane riskimarginaal.
(69)
PRIBOR on pankadevaheliste hoiuste turu intressimäärade viiteväärtus, mida Tšehhi Riigipanga ja Tšehhi Forex klubi (Tšehhi Vabariigi finantsturgude liit) arvutusagent arvutab (fikseerib) viitepankade noteeringute põhjal hoiuste müügi kohta (st pakkumised) (20).
(70)
Osineki laenu intressimäär tugineb PRIBORile, mis on arvutatud kolmekuulise tähtaja kohta. Viiteintressimäär põhineb üheaastastel rahaturu intressimääradel. Sellegipoolest jätab komisjon endale õiguse kasutada lühemaid või pikemaid tähtaegasid, mida on kohandatud konkreetse juhtumiga.
(71)
Kahe intressimäära kujunemise analüüs Osineki laenu kehtivusperioodil (aprill 2009 - juuni 2010) näitab, et need kaks määra on tõepoolest võrreldavad. Keskmised intressimäärad (21) ajavahemikul 2009. aasta aprillist kuni 2010. aasta juunini on peaaegu samad (4,77 % PRIBORi puhul + 300 baaspunkti; 4,79 % viiteintressimäära puhul, sh 220 baaspunkti suurune riskimarginaal). Väike vahe kahe baaspunkti vahel tuleneb erinevast kohandamismeetodist. PRIBORit kohandatakse igapäevaselt; viiteintressimäära kohandatakse ainult iga mõne kuu järel.
(72)
Selles kontekstis võib nõustuda, et kohaldatud intressimäär on adekvaatne asendusväärtus turuintressimäärale. Viitemäärade teatise alusel on meede kooskõlas turuga ning ei sisalda seetõttu majanduslikku eelist ettevõtjale ČSA.
(73)
Lõpetuseks märgib komisjon, et intressimäärade maksmine ettevõtja ČSA poolt võlausaldajale toimus täielikult kooskõlas Osineki laenulepinguga (22).
6.3. Selektiivsus
(74)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 nõutakse, et meede peab selleks, et teda saaks liigitada riigiabina, soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Kõnealuse juhtumi puhul märgib komisjon, et ettevõtja Osinek andis laenu üksnes ettevõtjale ČSA. Seega on see meede valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.4. Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele
(75)
Võttes arvesse riigiabi kumulatiivseid kriteeriume, on praegusel juhul mõju ELi-sisesele kaubandusele ja vaidlustatud meetme konkurentsi moonutav mõju vaieldamatud ning Tšehhi ametiasutused isegi ei vaidlustanud seda. ČSA konkureerib teiste Euroopa Liidu lennuettevõtjatega, eelkõige alates õhutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi („kolmas pakett”) jõustumisest 1. jaanuaril 1993. Kõnealune meede võimaldas ettevõtjal ČSA jätkata tegutsemist, mille tulemusel ei pidanud ta, erinevalt konkurentidest, seisma silmitsi tagajärgedega, mis oleksid tavaolukorras tulenenud tema halbadest finantstulemustest.
6.5. Järeldus
(76)
Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et meede ei sisalda riigiabi ettevõtjale ČSA, kuna ettevõtja Osinek andis laenu tingimustel, mida oleks nõudnud turumajanduslik investor. Eelkõige on intressimäär, millega ettevõtja Osinek laenu andis, kooskõlas viiteintressimääraga, mis on kindlaks määratud viitemäärade teatise alusel, võttes arvesse asjaolu, et ettevõtjal ČSA oli laenu andmise ajal reiting B, mida kinnitasid erapangad, ja laen tagati kogu perioodi jooksul tagatisega, mis oli oluliselt suurem kui 70 % laenu summast, mis on sätestatud viitemäärade teatises.
7. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
(77)
Sellegipoolest analüüsis komisjon, kas juhul kui laenu saab pidada riigiabi sisaldavaks, oleks meede ajutise raamistiku alusel kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses.
(78)
Ettevõtja Osinek andis laenu 2009. aastal. Meetme eesmärk on seetõttu lihtsustada ettevõtja juurdepääsu välisabile ajavahemikul, mil krediiditurgude tavapärane toimimine on tõsiselt häiritud finantskriisi tõttu, ning ajal, kui finantskriis (laenuraha vähenemine) mõjutab laiemalt majandust ja tekitab tõsiseid pingeid liikmesriikide majanduses.
(79)
Komisjon käsitles seda kriisi 17. detsembril 2008 ja võttis vastu ajutise raamistiku. Nimetatud raamistikus tunnistas komisjon „praeguse finantskriisi tõsidust ja selle mõju liikmesriikide majandusele üldiselt”. Lisaks leidis komisjon, et „teatavat liiki riigiabi on nende raskuste leevendamiseks piiratud ajavahemikul õigustatud ning seda võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel pidada ühisturuga kokkusobivaks”.
7.1. Kokkusobivus ajutise raamistiku punktiga 4.4.2
(80)
Meedet tuleb hinnata ajutise raamistiku punkti 4.4.2 („Subsideeritud intressimäärana antav abi”) nõuete alusel.
(81)
Ajutise raamistiku kohaselt peab kohaldatav intressimäär olema vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud komisjoni viitemäärade teatises.
(82)
Tšehhi Vabariigi üleööintressi määr oli 30. aprillil 2009 1,45 % (23). Vahe üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja keskpanga üleööintressi keskmise määra vahel ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 oli 68 baaspunkti.
(83)
Laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia oli 220 baaspunkti. See garantiipreemia põhineb reitingul B (vt põhjendus 57) ja tagatise suurel väärtusel, võttes arvesse kõnealust tagatist (vt põhjendused 64 ja 65).
(84)
Ajutise raamistiku kohaselt oleks minimaalne intressimäär seetõttu 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Osineki laenu tegelik määr oli 5,51 %. Seega andis ettevõtja Osinek laenu suurema intressimääraga, kui on minimaalselt lubatud ajutise raamistiku kohaselt.
(85)
Peale selle on ajutise raamistiku punktis 4.4 nõutud, et laenu kokkusobivuseks abiga peab olema täidetud veel kaks lisatingimust:
(86)
Esiteks peab leping olema sõlmitud hiljemalt 31. detsembriks 2010. Vähendatud intressimäärasid võidakse kohaldada intressi maksmisele enne 31. detsembrit 2012.
(87)
Osineki laenuleping sõlmiti 30. aprillil 2009. Laen pidi tagasi makstama ühe maksena 30. novembriks 2010. Seetõttu vastab laenuleping esimesele tingimusele.
(88)
Teiseks ei tohi abisaaja olla raskustes 1. juuli 2008. aasta seisuga.
(89)
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 9 on kirjas, et ELis puudub raskustes oleva äriühingu mõiste, ning lisatakse, et komisjoni arvates on äriühing raskustes, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks kas lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.
(90)
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis b selgitatakse, et raskustes olevaks peetakse äriühingut, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest, ja kes on kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul.
(91)
2008. aastal oli ČSA registreeritud kapital kokku 2 735 miljonit Tšehhi krooni. Raamatupidamisstandardite kohaselt vähenesid ettevõtja lihtaktsiad 101 miljoni Tšehhi kroonini samal aastal.
Tabel 5
Lihtaktsiad ja registreeritud kapital 2007. ja 2008. aastal (tuhandetes Tšehhi kroonides)
Allikas: ČSA finantsaruanded.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Lihtaktsiad
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Lihtaktsiad
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Lihtaktsiad
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Registreeritud kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Kuigi üle poole ettevõtte registreeritud kapitalist oli kaotatud 1. juuliks 2008, ei olnud täidetud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a teine tingimus - üle veerandi registreeritud kapitalist peab olema kaotatud viimase 12 kuu jooksul. Ajavahemikul 2007. aasta juunist kuni 2008. aasta juulini ([31 570 000-34 875 000] Tšehhi krooni) kaotatud lihtaktsiad moodustavad kõigest [0,8-1,5] % registreeritud kapitalist.
(93)
Peale selle peetakse päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c kohaselt raskustes olevaks ettevõtjaks äriühingut juhul, kui asjaomane äriühing vastab riikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Tšehhi ametiasutused kinnitasid, et ČSA suhtes ei saanud Tšehhi maksejõuetuse seaduse lõike 3 alusel algatada maksejõuetuse menetlust.
(94)
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 11 on siiski sätestatud, et isegi kui ei esine ühtegi punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingut pidada siiski raskustes olevaks, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus.
(95)
Muutused ČSA finantstulemustes asjaomase perioodi jooksul ei osutanud selgelt negatiivses suunas (vt tabel 3). Ettevõte teenis kahjumit 2006. aasta lõpus, kuid kosus ja näitas positiivseid tulemusi 2007. aastal. [800-880] miljoni Tšehhi krooni suurune kahjum registreeriti 2008. aasta esimese kvartali lõpus. Kuid olukord paranes teise kvartali lõpuks, ehk 30. juuniks 2008. Sarnast suundumust võib täheldada rahavoogude puhul. ČSA käive vähenes aeglaselt igal aastal vaatlusaluse perioodi jooksul. Sellegipoolest ei saa järeldada, et käive vähenes märkimisväärselt enne 30. juunit 2008.
(96)
Ettevõtte võlg vähenes ajavahemikul 2008. aasta märtsist 2008. aasta juunini ning seejärel suurenes järgmise kuue kuu jooksul. Ja lõpetuseks kõikus varade väärtus vaatlusalusel perioodil kindlat suunda võtmata.
(97)
Kokkuvõtteks võib öelda, et finantskriteeriumid vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 11 ei osutanud selgelt kõigile tavapärastele raskustes oleva äriühingu tunnustele enne 30. juunit 2008. Peale selle pääses ČSA sel ajal endiselt juurde rahalistele ressurssidele, nagu selgub asjaolust, et ta oli suuteline veel 2008. aasta septembris saama laenu erapangalt (vt põhjendus 59).
(98)
Komisjon märgib, et ajutise raamistiku punktiga 4.4 kokkusobivat abi võis anda äriühingutele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes, kuid sattus raskustesse pärast seda ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tulemusel. Seetõttu ei piira asjaolu, et ČSA muutus raskustes olevaks ettevõtjaks hilisemal kuupäeval, kokkusobivust ajutise raamistiku kohaselt.
(99)
Seetõttu on komisjon seisukohal, et ČSA ei olnud 1. juulil 2008 raskustes olev ettevõtja ning tema suhtes võis kohaldada ajutist raamistikku.
7.2. Järeldus
(100)
Eespool esitatut arvesse võttes vastab ettevõtja Osinek antud laen kõigile ajutise raamistiku punktis 4.4 sätestatud tingimustele. Seetõttu, isegi kui Osineki laen sisaldas väidetavalt riigiabi, on meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siiski kokkusobiv siseturuga.
8. JÄRELDUS
(101)
Komisjon järeldab, et ettevõtja Osinek antud laen ei sisalda riigiabi. Peale selle, isegi kui Osineki laen sisaldas väidetavalt riigiabi, on meede siiski kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt.
(102)
Otsus ei hõlma ettevõtja Osinek antud laenule uue tagatise määramist ja laenu kapitaliseerimist 30. juunil 2010. Nimetatud meedet hinnatakse lõplikus otsuses juhtumi SA.30908 kohta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Meede, mille Tšehhi Vabariik võttis ettevõtja České aerolinie, a. s. suhtes laenuna kogusummas 2,5 miljardit Tšehhi krooni, mille andis ettevõtja Osinek a.s. 30. aprillil 2009. aastal sõlmitud laenulepingu alusel, ei sisalda abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning isegi kui sisaldas, on see kokkusobiv siseturuga sama lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.
Brüssel, 21. märts 2012