РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 февруари 2011 година
относно държавна помощ C 48/08 (ex NN 61/08), предоставена от Гърция на Ellinikos Xrysos SA
(нотифицирано под номер C(2011) 1006)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/452/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, (1) по отношение на мярка за помощ № C 48/2008 (ex NN 61/2008) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с цитираните по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 9 юли 2007 г. Комисията получи жалба, в която се твърди, че Гърция е предприела две мерки за предоставяне на държавна помощ на Ellinikos Xrysos SA (наричано по-долу: „Ellinikos Xrysos“). След обмен на информация, на 10 декември 2008 г. Комисията откри официална процедура по разследване на предполагаемите мерки.
(2)
Гърция представи мненията си относно решението за откриване на Комисията на 23 февруари 2009 г.
(3)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: от Ellinikos Xrysos, получателят на предполагаемите мерки, на 10 април 2009 г.; от European Goldfields Ltd, основният акционер в Ellinikos Xrysos, на 10 април 2009 г.; от синдикатите на мини Cassandra на 2 април 2009 г.; от Hellenic Mining Watch, гръцко дружество с предмет на дейност „опазване на околната среда и обществеността от отрицателните въздействия на минното дело и опазване на националното богатство“ (4), на 6 април 2009 г.
(4)
Мненията бяха предадени на Гърция с писма от 6 май 2009 г. и 7 юли 2009 г. Гърция отговори на мненията на заинтересованите страни с писма от 3 юни 2009 г., 20 юли 2009 г. и 23 септември 2009 г.
(5)
Комисията изиска допълнителна информация от гръцките органи с писма от 19 юни 2009 г., 11 декември 2009 г. и 22 април 2010 г., на които Гърция и Ellinikos Xrysos отговориха с писма от 23 юли 2009 г., 29 юли 2009 г., 15 януари 2010 г., 11 февруари 2010 г., 12 февруари 2010 г., 4 май 2010 г. и 27 май 2010 г. Беше осъществен допълнителен неофициален обмен на информация по електронна поща през май 2010 г. между службите на Комисията и гръцките органи. Бяха проведени срещи между службите на Комисията и гръцките органи на 11 февруари 2009 г. и 24 юни 2010 г. и между службите на Комисията и предполагаемия получател на 2 февруари 2009 г. и 26 юни 2009 г.
II ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
II.а. ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ПРАВАТА И РАЗРЕШИТЕЛНИТЕ ЗА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА МИНИ
(6)
Право за експлоатация на мини е правото на влизане във владение и заемане на конкретен поземлен участък с цел обработването му или чрез подземни изкопни работи, или чрез открити минни работи за добиване на минерални руди от находища, които могат да се намират в този участък. Това право се прехвърля заедно с имота, на който ще бъдат извършвани минни работи, като неразделна част от него.
(7)
Правото за експлоатация на мини се различава от разрешителното за експлоатация на мини, което представлява лицензия за осъществяване на минни операции. Това разрешително се предоставя от компетентните органи след оценка на предоставените доклад за осъществимост и екологични изследвания. В разглеждания случай, към момента на продажбата от 2003 г., разрешителните за експлоатация на мини се предоставят от Министерството на развитието.
II.б. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(8)
Ellinikos Xrysos е голямо минодобивно дружество с предмет на дейност добив на злато, мед, олово, сребро и цинк. През 2009 г. то реализира оборот в размер на 44,7 млн. EUR (с доходи след данъчно облагане в размер на 1,7 млн. EUR) и в него работят около 350 служители. Към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ (вж. параграфи 11 и 16-18) Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, тъй като то е свързано с голямо предприятие. В съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определянето на микропредприятията и на малките и средни предприятия (5): a) категорията на микропредприятията и малките и средни предприятия (МСП) включва предприятия, в които работят по-малко от 250 лица, и които имат годишен оборот, ненадвишаващ 50 млн. EUR, и/или общ годишен баланс, който не надвишава 43 млн. EUR (приложение, дял 1, член 2, параграф 1); б) за да бъдат премахнати от категорията на МСП, групите от предприятия, чиято икономическа мощ може да надвишава мощта на истинските МСП, трябва да бъде направено разграничение между различните видове предприятия в зависимост от това дали те са автономни (параграф 9 от съображенията); в) „автономно предприятие“ е всяко едно предприятие, което не е класифицирано като свързано предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 1); и г) „свързано предприятие“ е предприятие, в което значителна част от правата на глас на акционерите или членовете е собственост на друго предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 3, буква а)). В разглеждания случай, през декември 2003 г. (моментът на продажбата от 2003 г.), 53.3 % от акциите в Ellinikos Xrysos (160 000 акции от общо 300 000) са собственост на дружеството Greek Mines SA, дъщерно дружество на дружеството Aktor SA. Размерите на най-скорошните годишни обороти, реализирани от Aktor, т.е. за 2001 и 2002 г., са 120,9 млн. EUR и съответно, 302,6 млн. EUR. Освен това, размерите на двете най-скорошни общи годишни баланси са 151,9 млн. EUR и съответно, 260 млн. EUR (6). Въз основа на тези данни, Aktor се определя като голямо дружество. Поради това, Ellinikos Xrysos представлява голямо дружество към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ.
(9)
Настоящите акционери на Ellinikos Xrysos са European Goldfields Greece BV (65 % от акциите), Hellas Gold BV (30 % от акциите) и Aktor SA, гръцко строително и енергийно дружество (5 % от акциите). European Goldfields Greece BV и Hellas Gold BV са дъщерни предприятия на European Goldfields Ltd, канадско дружество, което се занимава с придобиване, проучване и разработване на имоти, в които се намират находища на полезни изкопаеми на Балканите.
(10)
Ellinikos Xrysos е собственик на и експлоатира мините Cassandra. То закупува тези мини и правата за тяхната експлоатация от гръцката държава през декември 2003 г. Мините Cassandra се намират в Северна Гърция. Те включват златните мини Olympias и Skouries и медно-цинковите мини Stratoni.
(11)
Преди 2003 г. мините Cassandra са собственост на дружеството TVX Hellas SA, което ги придобива през 1995 г. от гръцката държава чрез публичен търг за 11 млрд. GRD (приблизително 39,8 млн. EUR (7)).
(12)
През 2002 г. Държавният съвет на Гърция анулира разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, по-специално на мините Olympias и Stratoni. Разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Olympias са анулирани поради екологични причини, които са били оценени като сериозни. Разрешителното за експлоатация на мини на мините Stratoni е анулирано, тъй като гръцката държава го е издала неправомерно, чрез орган, който не е бил упълномощен за това.
(13)
След споменатото анулиране от Държавния съвет, компетентното Министерство на развитието е издало два акта по отношение на Stratoni: 1) на 7 януари 2003 г., акт, постановяващ прекъсване на операциите в Stratoni; и 2) на 29 януари 2003 г., акт, постановяващ приемането на допълнителни мерки за сигурност в Stratoni. На 18 февруари 2003 г., в съответствие с решението за анулиране на Държавния съвет, Министерство на развитието издава още един акт, по силата на който се разрешава започване на операциите в Stratoni и анулиране на издадените от него в предходни периоди актове от 7 и 29 януари 2003 г. Актът от 18 февруари 2003 г. е валиден към момента на продажбата на мините на Ellinikos Xrysos.
(14)
Освен това, в резултат на споменатото анулиране на разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, Kinross (канадско минодобивно дружество), собственик на TVX Hellas, преустановява своето финансиране, за да запази борсовата стойност на акциите. Това принуждава TVX Hellas да подаде молба за откриване на производство по несъстоятелност.
II.в. МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
(15)
На 12 декември 2003 г. мините Cassandra са прехвърлени от TVX Ellas на гръцката държава срещу цена от 11 млн. EUR при условията на извънсъдебно уреждане на спорове между тях, в контекста, на което се изчистват претенциите помежду им (претенцията, която TVX Hellas има към Гърция е в размер на 293,5 млн. EUR). На същия ден гръцката държава продава мините Cassandra на Ellinikos Xrysos за 11 млн. EUR без предварителна оценка на активите или открит търг. Продажбата включва: а) мините Stratoni, Skouries и Olympias, заедно със съответните права за експлоатация на мини; б) земя; в) запаси от полезни изкопаеми; и г) дълготрайни активи (оборудване за минодобив и преработка, къщи за работниците и промишлени сгради). Според гръцките органи целта на мярката е намиране на собственик, който желае да експлоатира мините като по този начин запазва трудовата заетост и опазва околната среда.
II.г. МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИТЕ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
(16)
Мините Cassandra са продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos посредством договор между двете страни, който е ратифициран по силата на Закон 3220/2004 (8). Съгласно този закон Ellinikos Xrysos е освободено от всякакъв вид данък. Освен това са намалени хонорарите за правни услуги и другите хонорари до размер от само 5 % от действителната сума, която обикновено е трябвало да бъде платена. По мнение на гръцките органи, целта на мярката е била създаване на стимул за потенциалните купувачи, тъй като стойността на мините е била отрицателна.
(17)
Съгласно гръцкото законодателство (9), данъкът върху прехвърлянето на недвижими имоти е 7 % от стойността на прехвърляния имот за първия транш от 15 000 EUR и 9 % за останалата сума. Освен това, съгласно гръцкия Кодекс за минодобива (10), специалният данък върху прехвърлянето на правата за експлоатация на мини е 5 % от стойността на прехвърляното право (т.е. стойността на мината).
(18)
В настоящото решение Комисията е изчислила, че общата стойност на помощта е в размер на 15,34 млн. EUR за мерки 1 и 2, като преди това тя е проверила:
а)
стойността на трите отделни мини (Stratoni, Olympias и Skouries), които съставляват мините Cassandra въз основа на икономически фактори, приложими към момента на продажбата, както и възможността тези мини да бъдат в експлоатация (вж. подробен анализ в параграфи 63-79);
б)
стойността на земята, на която се намират мините Cassandra, както е изчислена в доклада за оценка (вж. параграф 19) и потвърдена при отчитане на платената цена за по-голямата част от този имот в рамките на открит търг, проведен през 1995 г. (вж. подробен анализ в параграфи 80-90);
в)
стойността на запасите от полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos чрез продажбата от 2003 г. въз основа на същия доклад за оценка (вж. подробен анализ в параграфи 91-97);
г)
размера на дължимия данък, от който Ellinikos Xrysos е освободен по силата на договора за продажба (вж. подробен анализ в параграфи 118-124).
(19)
В решението за откриване от 10 декември 2008 г. Комисията запита дали мините Cassandra са били продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos по тяхната пазарна стойност, тъй като продажбата е била осъществена без провеждането на открит търг или независима оценка на активите, както и дали тази продажба по цена по-ниска от пазарната стойност е била осъществена съгласно разпоредбите на ДФЕС. Беше направена справка с доклад за оценка на активите на мини Cassandra, издаден по искане на European Goldfields, акционер в Ellinikos Xrysos. Съгласно този доклад, справедливата пазарна стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 500 млн. USD (равняващи се на 411 млн. EUR на 30 юни 2004 г. по обменния курс от 1,2155 USD/EUR (11)). Докладът (наричан по-долу „Докладът на Behre Dolbear“) е издаден от Behre Dolbear International Ltd, която, по мнение на European Goldfields (12) е „водеща международна консултантска фирма в сферата на минералната индустрия“.
(20)
Комисията освен това запита дали освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги представлява облекчение от финансовите задължения към държавата, които са съвместими с ДФЕС.
III МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
III.а. МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ПОЛУЧАТЕЛЯ
(21)
Мненията на Гърция и получателя се препокриват до голяма степен и поради това Комисията ще ги представи заедно, в параграфи 22-31.
(22)
По мнение на гръцките органи и получателя, Гърция е действала в качеството на посредник по време на продажбата от 2003 г. само поради факта, че TVX Hellas, което се е намирало по средата на процедура по обявяване в несъстоятелност, не е могло да продаде директно мините на Ellinikos Xrysos. Освен това те заявяват, че Гърция никога не е била собственик на мините и не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Също така те твърдят, че през 1995 г. е била осъществена сделка по продажба между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация, както и че поради това, в продажбата от 2003 г. не участват каквито и да било държавни ресурси.
(23)
Освен това, гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена, или дори е била отрицателна поради продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини. Отрицателната пазарна стойност на мините може да бъде доказана също така и от факта, че Kinross, собственик на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция. Те посочват, че положителната цена, платена от Ellinikos Xrysos, което също е частно дружество, е оправдана от клаузата за анулиране, съдържаща се в договора, която е премахнала риска за купувача. Освен това, те изтъкват, че земя, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и тя няма пазарна стойност, тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в тези области. По тази причина те твърдят, че намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини, което се дължи на продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини, също така е довело до намаляване на стойността на земята. Накрая, по отношение на запасите от злато, които са били част от активите, продадени на Ellinikos Xrysos, те заявяват, че през 2003 г. тези запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи, каквито са разходите за превоз и обогатяване.
(24)
В допълнение на изложеното по-горе и във връзка с критериите за пазарна икономика, които следва да бъдат взети предвид при дадена сделка, гръцките органи и получателят твърдят, че тези критерии включват също така и екологични и социални съображения, свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. Това е подкрепено от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси като е платил съответните компенсации. Освен това те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. Същевременно те изтъкват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos също е била оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. По мнение на Гърция и получателя, TVX Hellas е щяла да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да направи това. Освен това, те посочват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas. Накрая те изтъкват, че цената, платена по време на продажбата от 2003 г. е представлявала действителната стойност на мините, което означава стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По отношение на Skouries, Гърция и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. Освен това те твърдят, че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение в Skouries. Поради изложените по-горе причини, те заявяват, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos.
(25)
По отношение на доклада на Behre Dolbear, нито Гърция, нито получателят подлагат на съмнение надеждността на Behre Dolbear. При все това, и двете страни изразяват възражения срещу доклада като посочват, че той не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите, а неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.). Освен това те твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear се отнася за активите, заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, при условие че разрешителни за експлоатация на мини ще бъдат предоставени на по-късен етап от гръцката държава. Освен това те твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, както и че поради това, той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Накрая те изтъкват, че на страница 37 от доклада, в таблица 5.3, Behre Dolbear изчислява, че нетната текуща стойност на мините Cassandra, в които се извършват предпроизводствени операции е отрицателна, в размер на - 2,59 млн. USD; поради това действително платената цена (11 млн. EUR) е под пазарната стойност на мините.
(26)
Ако, все пак докладът на Behre Dolbear бъде използван, Гърция твърди, че от трите различни метода, изложени в доклада, може да бъде приет единствено приходният подход, тъй като той е основен, международно използван метод за оценка и може да бъде използван само по отношение на датата на заверяване на доклада и при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция.
(27)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. Освен това те посочват, че TVX Hellas има взимания в размер на 293,5 млн. EUR към Гърция, дължащи се на щетите, които произтичат от инвестициите в мините (които са спрели да бъдат в експлоатация след решенията за анулиране от 2002 г.) и разходите, направени за опазване на околната среда. Те твърдят, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, тъй като минодобивната дейност изисква голям брой работници, но същевременно не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места. Накрая те посочват, че ако Комисията издаде нареждане за възстановяване, може да бъде подадено искане за анулиране на договора като в този случай от гръцката държава може да бъде изискано да възстанови 11 млн. EUR на дружеството, а активите могат да ѝ бъдат върнати.
(28)
Освен това гръцките органи твърдят, че е възможно да се направи позоваване на стойността, определена по време на открития търг от 1995 г., и че стойността на земята може да бъде считана за непроменена. Те посочват, че методът, използван в доклада на Behre Dolbear (методът на приходния подход) може да бъде приет, но само по отношение на датата на доклада (30 юни 2004 г.) и само при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция. Накрая гръцките органи приемат, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(29)
По отношение на освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги, по мнение на получателя, законовият данък върху прехвърлянето на мини не е бил приложим в разглеждания случай. Освен това, по мнение на Гърция, стойността на мините е била отрицателна и поради това е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Гърция твърди също така, че член 173 от гръцкия Кодекс за минодобива предвижда данъчна ставка в размер на приблизително 5 %, но само за сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“), което, по мнение на Гърция означава сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика; поради това тя не е била приложима в разглеждания случай. Освен това получателят твърди, че договорът за продажба все още не е окончателен поради наличието на клауза за анулиране и в резултат на това, налагането на какъвто и да било вид данък би било прибързано действие. Накрая получателят твърди, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени.
(30)
Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица.
(31)
Накрая и Гърция и получателят твърдят, че ори и продажбата от 2003 г. да е представлявала помощ в полза на Ellinikos Xrysos, последното е отговаряло на условията за помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. като и двата документа са били приложими към момента на продажбата, а дружеството се е намирало в област, която отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Получателят твърди също така, че той може да отговаря на условията за помощ съгласно Общия регламент за групово освобождаване, Насоките за държавна помощ за опазване на околната среда за 2008 г. и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като въпросната инвестиция е свързана със сектор и област от жизненоважно национално значение. По отношение на освобождаването от данъци, по мнение на получателя, данъкът е бил в размер на 38 000 EUR; поради това той е бил по-нисък от прага de minimis (100 000 EUR за всеки период от три години) (13) и не е довел до каквато и да било полза за Ellinikos Xrysos.
III.б. МНЕНИЯ ОТ ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(32)
Комисията също получи мнения относно решението за откриване и от Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear. Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработица, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като посочва, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници.
(33)
Hellenic Mining Watch отхвърля по подобен начин и екологичните причини, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Накрая Hellenic Mining Watch твърди, че активите на мините са включвали също така и запаси от златосъдържащи минерали със значителна стойност в размер на 80 млн. EUR, които не са били посочени в договора за продажба, сключен с Ellinikos Xrysos.
(34)
В своята реакция на мненията на Hellenic Mining Watch, Гърция припомня становището, че Ellinikos Xrysos не е получило каквато и да било държавна помощ. По-специално Гърция заявява, че тя не е била нито собственикът, нито продавачът на мините, а просто посредник по сделка между две частни страни. Освен това Гърция заявява, че твърденията на Hellenic Mining Watch са неясни, неточни и противоречиви. Накрая Гърция заявява, че Hellenic Mining Watch се стреми към връщането на мините Cassandra на държавата, тъй като неговата крайна цел е опазването на околната среда.
(35)
Накрая Комисията получи мнения относно решението за откриване също така и от синдикатите на мините Cassandra (15), в които се изразяват съмнения за това, че мерките представляват неправомерна държавна помощ, и в които се споменава приносът на мините за икономиката и заетостта.
IV ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(36)
Въз основа на изложените по-горе факти и доводите на Гърция и други трети страни, Комисията ще оцени въпросните мерки в следващия раздел. На първо място Комисията ще оцени наличието на помощ в обстойно разглежданите мерки, за да установи дали е налице помощ или не (подраздел IV.а). На второ място, когато дадена мярка действително включва помощ, Комисията ще оцени нейната съвместимост с вътрешния пазар (подраздел IV.б).
IV.а. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(37)
За да констатира дали дадена мярка представлява помощ, Комисията трябва да прецени дали обжалваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(38)
В светлината на тази разпоредба Комисията ще прецени по-долу дали обжалваните мерки в полза на Ellinikos Xrysos представляват държавна помощ.
МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
a. Предимство
(39)
Когато държавата продава актив на цена по-ниска от пазарната стойност, това предоставя предимство на купувача (той получава актив на субсидирана цена), което може да представлява държавна помощ. Обратно, актив се продава по пазарна стойност (и следователно е изключена държавна помощ), когато цената се определя от независим оценител и съответства на продажната цена, или когато продажбата се осъществява чрез конкурентна, открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура и е избрана най-високата оферта (16).
(40)
В разглеждания случай, мините Cassandra са продадени без открит търг или оценка от какъвто и да било вид. За да избегне предоставяне на държавна помощ, държавата трябва да действа като разумен, частен собственик, който се стреми към максимализиране на печалбите, т.е. „продавач в условията на пазарна икономика“ и да се старае да постигне най-добрият финансов резултат от всяка една печалба. Следователно, в разглеждания случай Комисията е преценила дали гръцката държава е действала като продавач в условията на пазарна икономика.
(41)
Гръцките органи и получателят твърдят, че екологичните и социалните въпроси също следва да бъдат считани за критерии за пазарна икономика, тъй като те са свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. По тяхно мнение, доводът им е подкрепен от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси, като е изплатил компенсации на своите служители, включително за екологични задължения за минали периоди (задължения преди продажбата през 2003 г.). Те заявяват, че по същия начин, продавач в условията на пазарна икономика би се съгласил на намалена цена, за да отговори на екологичните и социалните опасения.
(42)
Комисията не може да приеме изложеният по-горе довод. Екологичните и социалните опасения, по своя характер, са опасения от обществен интерес, по отношение на които публичните органи предприемат действия. Продавач в условията на пазарна икономика може да вземе предвид въпроси, свързани с безработицата и околната среда, в най-добрия случай, до ограничена степен, за да опази или подобри репутацията на предприятието като агент, който е отговорен за социални и екологични въпроси, като това не трябва да бъде в значителен ущърб на неговите финансови интереси. Във всеки случай, в контекста на всяка една продажба, един разумен продавач в условията на пазарна икономика следва да оценява и определя в количествено отношение всички плащания или разходи, произтичащи от тези въпроси, за да прецени как те могат да окажат влияние върху приемливата цена. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че договорът не включва никакви финансови спецификации от този вид, а Гърция не е доказала, че към момента на продажбата тя е направила каквато и да било оценка на тези финансови разходи.
(43)
Гръцките органи и получателят също така заявяват, че мините са имали отрицателна пазарна стойност, което се доказва от факта, че дружество Kinross, собственикът на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция.
(44)
Комисията не може да приеме гореизложеният довод. TVX Hellas е преустановило своите стопански операции в мините Cassandra поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мините от Държавния съвет. При все това, Stratoni е имала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата ѝ от TVX Hellas на Гърция (вж. параграф 13), докато разрешителното на Olympias е останало анулирано. Поради това Комисията счита, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е свързано с неуспеха на неговите значителни инвестиции в Olympias. Поради това поведението на TVX Hellas е било свързано със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(45)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. По отношение на последното те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. По отношение на заетостта, гръцките органи и получателят приемат, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, но пък твърдят, че не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места, както и че минодобивната дейност изисква голям брой работници.
(46)
Във връзка с изложеното по-горе Комисията отбелязва, че стойността на продадените активи не е била оценена по какъвто и да било начин преди продажбата, както и че продажбата не е била осъществена посредством открита процедура, а чрез пряк контакт с купувача. По отношение на екологичните разходи, за които се предполага, че са били поети от Гърция, Комисията отбелязва, че тези разходи не са споменати в договора или в който и да било съвременен документ. Освен това Комисията отбелязва, че на купувача не са наложени никакви допълнителни задължения за опазване на околната среда, освен задълженията, предвидени в приложимото законодателство. Комисията счита, че ако занапред екологичните разходи ще бъдат считани за фактор при определянето на продажната цена, всеки частен продавач ще трябва внимателно да оценява и представя в количествено изражение тези разходи преди определяне на продажната цена. Гърция не е доказала, че, към момента на продажбата тя е направила такава оценка и представяне в количествено изражение, или пък че тя по друг начин е взела предвид всички екологични разходи.
(47)
Комисията отбелязва също, че договора за продажбата от 2003 г. не е включвал клауза, изискваща от купувача да поддържа или създава минимален брой работни места. Следователно Комисията не може да приеме довода, че купувачът е бил натоварен със задължение за поддържане на по-голям брой работни места, отколкото е необходимо от икономическа гледна точка, тъй като договорът за продажба не е съдържал каквото и да било задължение за поддържане на конкретен брой работни места. По тази причина Комисията счита, че от гледна точка на един частен продавач, нито един довод, свързан с броя на работните места или запазването на заетостта не може да бъде основание за продажна цена, която е по-ниска от пазарната стойност на мините.
(48)
Следователно, въз основа на параграфи 46 и 47, Комисията не може да приеме доводите на Гърция и получателя, изложени в параграф 45.
(49)
По въпроса за запазването на заетостта и опазването на околната среда (вж, параграф 45), Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработицата, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници. Hellenic Mining Watch освен това заявява, че Ellinikos Xrysos е получило предимство, тъй като член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба.
(50)
По отношение на втория довод на Hellenic Mining Watch, изложен по-горе, Комисията отбелязва, че договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Комисията счита, че гореизложената разпоредба на договора не предоставя самостоятелно предимство на Ellinikos Xrysos, отделно от продажната цена. Клаузите за разпределяне на различни финансови задължения за минали периоди между продавач и купувач не са рядко срещани в договорите с частни лица. В крайна сметка страните по дадена продажба взимат предвид тези клаузи, когато определят продажната цена. По тази причина последният въпрос в настоящия случай е дали продажбата, при отчитане на условията, при които тя е извършена, е отразила пазарната стойност на мините.
(51)
Гръцките органи и получателят твърдят, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos, тъй като цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas, собственикът на мините Cassandra преди гръцката държава.
(52)
Комисията не приема гореизложения довод. Тя счита, че балансовата стойност на TVX Hellas не може да бъде взета предвид при оценката на стойността на активите, тъй като тя е резултат от обезценката на стойността в счетоводните отчети на дружеството за целите на данъчното облагане (17) и представя счетоводната стойност на активите. Съгласно установената съдебна практика (18), счетоводната стойност не винаги е еднаква с пазарната стойност, когато целта е оценяване на активите за определяне на тяхната продажна цена. Освен това, въпросните активи са били прехвърлени самостоятелно, а обезценката, извършена от предходния собственик е засягала само неговите собствени счетоводна отчетност и данъчно облагане.
(53)
Гръцките органи и получателят заявяват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos е оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. Последното е щяло да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да го направи.
(54)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че цената, платена от Гърция на TVX Hellas е била резултат от изчистването на претенциите, които двете страни имат помежду си. Освен това Комисията отбелязва, че претенцията на TVX Hellas към Гърция е била в размер на 293,5 млн. EUR (вж. параграф 15). Следвайки тази логика, ако претенциите на двете страни са били различни, окончателният резултат от уреждането им е можел да бъде различен, макар че той е щял да бъде свързан с продажбата на едни и същи активи. По тази причина Комисията счита, че изчистването на претенциите не е отразявало стойността на продадените активи.
(55)
Същевременно Комисията отбелязва, че претенциите са се състояли от искания за обезщетение, предявени и от двете страни. По-специално претенцията на Гърция е била свързана с екологичните щети, които се предполага, че са били причинени от TVX Hellas. Претенцията на TVX Hellas е била свързана с екологичните разходи и загуби от инвестиции, които се предполага, че дружеството е претърпяло поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мини през 2002 г. Освен това Комисията отбелязва, че стойността на активите не е била оценена по никакъв начин към момента на споменатото по-горе изчистване. По тази причина цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е била свързана с предполагаемите задължения на двете страни, а не със стойността на активите.
(56)
Накрая Комисията отбелязва, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е било свързано с неуспеха на неговата значителна инвестиция в Olympias и следователно, със стойността на инвестицията в Olympias, а не със стойността на мината Stratoni. Ellinikos Xrysos не е направило никаква такава инвестиция и следователно не е било засегнато от неуспеха на тази инвестиция. Поради тази причина Комисията счита, че цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е отразявала само търговското отношение между TVX Hellas и Гърция, както и конкретното състояние на TVX Hellas към момента на продажбата. Следователно тя не може да бъде показател за отделно търговско споразумение, като сключеното между Гърция и Ellinikos Xrysos.
(57)
В светлината на изложеното по-горе (параграфи 54-56), Комисията заключва, че не съществува каквато и да било връзка между изчистването на претенциите между Гърция и TVX Hellas и стойността на активите.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе, и за да се установи дали продажната цена е отразявала пазарната стойност на активите, Комисията е разделила активите на три категории: а) мини; б) земя; и в) запаси от полезни изкопаеми. За изчисляване на пазарната стойност на активите, Комисията е използвала доклада на Behre Dolbear (вж. параграф 19). По отношение на земята Комисията е проверила стойността, посочена в доклада като е използвала цената, платена за въпросната земя в предходен търг, проведен през 1995 г. (вж. параграф 11).
(59)
Гърция и получателят твърдят, че доклада на Behre Dolbear не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите. Комисията не може да приеме този довод, тъй като привличането на вниманието на инвеститорите е съществено важна и законна цел на всеки един доклад за оценка, издаден по искане на оператори в условията на пазарна икономика, които се стремят към получаването на финансови средства от финансовите пазари. Проверката на валидността на всяка една оценка е от съществено значение, но самият факт, че даден доклад за оценка има за цел да привлича инвеститорите, не е достатъчно основание за неговото дискредитиране.
(60)
Гърция и получателят твърдят също така, че докладът не може да бъде взет предвид, тъй като неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.).
(61)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че датата на доклада на Behre Dolbear действително е 30 юни 2004 г., но неговото съдържание може да бъде считано за актуално към момента на продажбата от декември 2003 г., тъй като то се основава на колебанията на цените на металите през периода 1993-2003 г.
(62)
Гръцката държава и Ellinikos Xrysos твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, и че поради тази причина той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Комисията не може да приеме този довод, тъй като, за да се изчисли общата стойност на дружеството, докладът предвижда подробна оценка на стойността на продадените активи с разбивка по отделни статии.
a.a Изчисляване на стойността на мините
a.a.1. Доводи, свързани със стойността на мините
(63)
Гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена или дори отрицателна поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мините. Те настояват също, че цената, платена при продажбата от 2003 г. отразява стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По-специално, Гърция приема, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(64)
Комисията отбелязва, че решенията за анулиране от 2002 г. са засегнали единствено стойността на Olympias, тъй като към момента на продажбата Stratoni е имала валидни разрешителни за експлоатация и следователно е имала стойност. По същото време TVX Hellas преустановява експлоатацията поради неуспех на инвестициите си в областта на добива на злато, когато разрешителните за експлоатация на мината Olympias са анулирани. Ето защо неговото поведение е свързано единствено със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(65)
По отношение на Skouries, гръцките органи и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. и че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение там.
(66)
Комисията отбелязва, че Skouries не е имала разрешителни за експлоатация на мини или изградена минна инфраструктура. При все това, гръцките органи и получателят не успяха да представят информация или съществени доводи, че експлоатацията на мината Skouries няма административни разрешителни или икономическа осъществимост. Също така, според доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработването и изграждането на мината в Skouries са били 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR. В своя доклад Behre Dolbear изразява своята гледна точка, че тези разходи са „разумни“. Комисията следователно счита, че не са съществували административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или строителството на минна инфраструктура и извършването на минни операции в Skouries.
(67)
Въз основа на горното (параграфи 63-66) Комисията счита, че към момента на продажбата пазарната стойност на Olympias действително е била застрашена от решенията за анулиране от 2002 г., но пазарната стойност на Stratoni и Skouries не е била. Следователно, към момента на продажбата от 2003 г. е било възможно да се изчисли пазарната стойност на мините Cassandra.
а.а.2. Изчисляване на стойността на мините
(68)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията проучи всяка от трите мини, които влизат в състава на мините Cassandra (Stratoni, Olympias и Skouries) по отношение на следните два въпроса: а) стойност на мината, която следва да се базира на икономическите фактори, приложими към момента на продажбата и б) възможност за експлоатация на мината, за да бъде реализирана горепосочената стойност. На базата на тези два фактора, Комисията стигна до заключението, че мините Stratoni и Skouries са имали определена стойност, която е можела да бъде реализирана, но е трудно да се установи стойността на Olympias към момента на продажбата от 2003 г.
(69)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията използва доклада на Behre Dolbear. Докладът използва три метода за изчисляване на справедливата пазарна стойност на мините: а) оценка на приходния подход (19); б) оценка на свързаните сделки (сравними продажби) и в) подход на пазарната капитализация (20). Стойностите, получени в резултат на прилагането на тези три метода, са съответно следните: а) 130,3-402,5 млн. USD или 107,2-331,1 млн. EUR; б) 504,7 млн. USD или 415,2 млн. EUR и в) 614,9 USD млн. или 505,9 млн. EUR. Обхватът на оценката на приходния подход се дължи на различните сценарии за ценообразуване, използвани при него (вж. параграф 72). От тези три метода Комисията е следвала приходния подход. Основанията са представени в таблица по-долу:
Таблица
Основания за използване на приходния подход
Приходен Подход
Свързани Сделки
Пазарна Капитализация
Приходният подход осигурява подробни стойности за всяка от трите мини на базата на цените на метала, които са били известни към момента на продажбата на мините. Когато се изчислява стойността на актив в дадена сделка, могат да бъдат взети предвид единствено факторите, действали към момента на сделката.
Базата на оценката на свързаните акции е спорна, тъй като две различни мини не могат да бъдат идентични. Според Behre Dolbear, методът на свързаните сделки е противоречив поради факта, че всяко находище на полезни изкопаеми, дори на една и съща стока, се различава в някаква степен от останалите находища по отношение на минералогичен състав, условия на добив, металургия, аспекти на околната среда, наличие на социални проблеми, качество на рудата и др.
Докладът на Behre Dolbear съдържа също коментар на метода на пазарната капитализация, създаден от American Appraisal Associates, съгласно който пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за оценка или като основно правило, подходящо за проверка на оценки, направени с първични методи.
Приходният подход е първичен метод за оценка и следователно е по-надежден метод. Освен това, в настоящия случай, методът на пазарната капитализация проверява само стойността, получена от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., които не са приемливи, тъй като информацията е получена след продажбата. Следователно методът на пазарната капитализация не може да се използва дори като вторичен метод за оценка.
Behre Dolbear изглежда счита за по-достоверна стойността, получена чрез приходния подход, тъй като посочва, че „С течение на годините Behre Dolbear обръща особено внимание на стойността, получена чрез приходния подход“ (обобщение на стойностите на стр. 43 от доклада на Behre Dolbear).
(70)
Гърция е съгласна, че ако се използва докладът на Behre Dolbear, може да бъде приет само приходният подход, тъй като той е основен и международно прилаган метод за оценяване, и само по отношение на датата на неговото заверяване (30 юни 2004 г.) и при условие че са предоставени разрешителни за експлоатация на мини и са направени значителни инвестиции.
(71)
На базата на приходния подход Комисията изчислява стойността на мините към момента на продажбата от 2003 г. както следва (вж. параграфи 72-79).
(72)
Приходният подход изчислява справедливата пазарна стойност на мините Cassandra на предпроизводствено ниво (21), както показват операциите на мините, с добре определени разходи и доказани и вероятни резерви (22). Докладът използва три различни сценария за определяне на стойността на базата на цените, приложими през следните периоди: а) средно ниво за 1993-2003 г.; б) само първото шестмесечие на 2004 г. и в) средно ниво за 1993-2003 г. плюс първо шестмесечие на 2004 г. (разделено на 2). Комисията счита, че може да вземе предвид единствено сценария със средното ниво за 1993-2003 г., без останалите два, тъй като той се базира на цените и разходите, които са били известни към момента на продажбата, осъществена през декември 2003 г. Освен това, историческите цени за периода 1993-2003 г., използвани от Behre Dolbear, не показват специална тенденция през целия период 1993-2003 г., т.е. те се колебаят през различните години и Комисията счита следователно, че средното ниво за периода 1993-2003 г. отразява по-добре историческото развитие на пазара на метали. Също така, цените през първото шестмесечие на 2004 г. не са представителни за стойността на мините, тъй като показват само моментното състояние и не вземат предвид колебанията. Счита се, че колебанията имат ключово значение за минимизиране на въздействието на необичайни промени или произволни събития и за получаване на надеждна представа за стойността на мините.
(73)
Гърция и получателят твърдят, че Behre Dolbear изчислява настоящата нетна стойност на мините Cassandra, в които се извършва предпроизводствена дейност с отрицателен знак - 2,59 млн. USD (страница 37, таблица 5.3 от доклада), така че действително платената цена (11 млн. EUR) превишава пазарната стойност на мините.
(74)
Комисията отбелязва, че на индивидуална основа, настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво), приписана от приходния подход на всеки от трите минни проекта е: а) за Olympias - 28,79 млн. USD, т.е. - 23,7 млн. EUR; б) за Stratoni - 10,48 млн. USD, т.е. 8,6 млн. EUR и в) за Skouries - 15,72 млн. USD, т.е. 12,9 млн. EUR. Сумата от тези три стойности е отрицателна стойност - 2,59 млн. USD.
(75)
При все това, Комисията не приема горния довод на Гърция и получателя. Тя отбелязва, че на базата на горните стойности настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво) на мината Olympias, към момента на продажбата, действително е била отрицателна. Независимо от това, тя счита, че отрицателната настояща нетна стойност на мината Olympias означава, че към момента на продажбата очакваната печалба, получена от експлоатацията на мината при ценовото ниво, наблюдавано през последните 11 години, би била отрицателна. Предвид цената на златото, всеки собственик на мината Olympias би избрал да не експлоатира мината и би потърсил начин за избягване на загубите доколкото е възможно. Както е показано, когато не експлоатира мината, купувачът би могъл да ограничи загубите до 5,5 млн. EUR, което представляват разходите, които той е трябвало да направи по договор с цел опазване на околната среда и поддръжка. При все това, не може единствено на тази база да се направи заключение, че стойността на мината Olympias следва да възлиза на 5,5 млн. EUR, тъй като, по принцип, притежаването на мина осигурява стойността на опция: собственикът може да експлоатира мината, когато условията са добри (цените на златото са достатъчно високи), и да избере да не я експлоатира, когато условията са не са добри (цените на златото не са достатъчно високи). По същия начин, Ellinikos Xrysos е можело да избере да придобие мината като част от пакета мини Cassandra или с цел по-късно да има възможност да извърши необходимите инвестиции в мината Olympias, за да поднови експлоатацията с печалба, ако цените на златото се повишат до нива (значително) над нивата, наблюдавани през предходния период 1993-2003 г.
(76)
Получаването на надеждна оценка на тази стойност по избор е доста сложно. Още по важно е, че всяка такава стойност би трябвало да бъде коригирана, за да се вземе предвид (вероятно високата) вероятността, че дори ако цените на златото са били достатъчно високи, за да гарантират печеливша експлоатация, може да не бъде получено разрешително за експлоатацията на тази мина. Както е посочено по-горе (вж. параграф 12), разрешителните за експлоатация на мината Olympias и добив на злато са били анулирани по екологични причини, които са определени като сериозни. Следователно би изглеждало подходящо да се счита, че мината Olympias има стойността на опция, която може консервативно да бъде изчислена като нула. По същия начин, нетната стойност на мина Olympias следва да бъде изчислена на - 5,5 млн. EUR.
(77)
От друга страна, Комисията счита, че индивидуалните стойности на мините Stratoni и Skouries възлизат на 21,5 млн. EUR, което е сборът от стойностите на двете мини според доклада на Behre Dolbear (8,6 млн. EUR плюс 12,9 млн. EUR съответно, вж. параграф 74), тъй като:
а.
мината Stratoni притежава валидно разрешително за експлоатация на мина, изградена минна инфраструктура и положителната стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност), и следователно е била в експлоатация към момента на продажбата;
б.
по отношение на мината Skouries, Комисията счита, че не са били налице административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или изграждането на минна инфраструктура и осъществяването на минни дейности; мината Skouries е имала също положителна стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност).
(78)
Гърция и получателят твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear, не може да бъде взета предвид, тъй като се отнася за активите заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, а разрешителните за експлоатация на мини са предоставени по-късно от гръцката държава. Комисията не приема този довод, тъй като, както бе демонстрирано по-горе, мината Stratoni е притежавала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата. Както бе демонстрирано също по-горе, не е имало административни пречки пред предоставянето на разрешително за експлоатация на мини за Skouries. Разходът за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мина Skouries е бил ограничен до таксите за геолози и други експерти за подготовката на проучванията, изисквани за разрешителното, както и таксите, свързани с гаранционно писмо, изисквано от компетентното министерство. Според информацията, представена от гръцките органи, горните разходи са еднократни и възлизат (съответно) приблизително на 5 000 EUR плюс 600 000 EUR най-много на година. Комисията счита, че тези суми са ниски в сравнение с общите капиталови разходи за разработване и изграждане на мината в Skouries, които са достигнали 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR (вж. параграф 66). По тази причина, Комисията счита, че горните разходи за разрешителни за експлоатация на мини не са представлявали пречка за фирма, която желае да инвестира в Skouries. Комисията отбелязва също, че докладът на Behre Dolbear включва също „административни“ разходи при изчисляването на настоящата нетна стойност на мината. Комисията следователно счита, че горните разходи (за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мината Skouries) са взети предвид в доклада на Behre Dolbear.
(79)
На базата на предходното, стойността на мините се изчислява на 16 млн. EUR за всичките три мини (21,5 млн.EUR - 5,5 млн. EUR).
а.б Изчисляване на стойността на земята
(80)
Гръцките органи и получателят твърдят, че земята, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и няма пазарна стойност тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в такива области. Следователно, намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини е довело също до намаляване на стойността на земята.
(81)
По отношение на горния въпрос, Комисията счита въпросната земя за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието, поради особеностите на минните операции (замърсяване, нарушаване на състоянието на околната среда и др.), които биха направили спорна възможността за търгуване с такъв актив отделно от мините.
(82)
При все това, Комисията счита също, че всеки стопански актив има стойност, тъй като допринася или може да допринася за дейностите на дружеството и реализирането на приходи. Мините Cassandra са представлявали предприятие, което е функционирало към момента на продажбата и Комисията следователно счита, че земята е можела да бъде използвана за дейностите на мините и по тази причина е имала стойност. Ето защо Комисията не може да приеме довода, изтъкнат от Гърция и Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear.
(84)
При все това, Комисията отбелязва, че докладът на Behre Dolbear не взема предвид земята отделно от мините. Докладът на Behre Dolbear счита земята за неминерален актив на мините Cassandra и го оценява на 6 млн. EUR (23), независимо от метода на приходния подход.
(85)
Но Behre Dolbear посочва в своя доклад, че стойността, приписана на земята, представлява стойността, докладвана от Ellinikos Xrysos, и че не е правило независима оценка на земята. По тази причина Комисията трябва да провери тази стойност.
(86)
За да направи това, Комисията е използвала цената, платена за земята на открития търг от 1995 г. за продажбата на мините Cassandra на TVX Hellas (вж. параграф 6). Това не е първично, а вторично изчисление, предназначено да провери валидността на стойността, дадена в доклада на Behre Dolbear (6 млн. EUR).
(87)
Гръцките органи са съгласни, че стойността, определена от открития търг от 1995 г., може да бъде взета предвид, и че стойността на земята може да се счита за непроменена. Комисията отбелязва, че в контекста на продажбата от 1995 г. на мините Cassandra на TVX Hellas, за земята е определена цена в размер на 1,2 млрд. GRD. Комисията подчертава факта, че не е имало валидни ценови референции или ценови индекси за земята на мините Cassandra, която се счита за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието (вж. параграф 81). Ако е имало такива валидни ценови референции или ценови индекси, щяло е да бъде възможно изчисляването на актуализирана референтна стойност. При тяхното отсъствие Комисията счита цената от 1995 г. за най-добрата налична приблизителна оценка в настоящия случай. Следователно, Комисията приема като отправна стойност сумата 1,2 млрд. GRD или 3,5 млн. EUR (като използва обменния курс 340,75 GRD/EUR, при който Гърция е влязла в еврозоната през 2001 г.), като справедлива пазарна стойност на земята.
(88)
След 1995 г., TVX Hellas е придобила 70 допълнителни парцела (през периода 1997-2000 г., предимно през 1998 г. и 1999 г.). Комисията отбелязва, че стойността на придобиване на тези 70 допълнителни парцела възлиза на 1,1 млн. EUR, както е представено във финансовите отчети на TVX Hellas. Комисията счита, че тази стойност на придобиване е пазарно ориентирана, тъй като е определена от пазара. Чрез събиране на горните две стойности (3,5 млн. EUR плюс 1,1 млн. EUR) може да бъде получена общата справедлива пазарна стойност на земята, която възлиза на 4,6 млн. EUR.
(89)
Тази сума от 4,6 млн. EUR представлява номиналната стойност на земята през 2003 г. на базата на цените от 1995 г. и 1997-2000 г. Комисията счита, че тази стойност трябва да бъде коригирана в съответствие с общия гръцки индекс на цените на промишлената продукция за периодите 1995-2003 г. и 1998-2003 г. Използва се индексът на цените на промишлената продукция, защото въпросната земя представлява актив на промишлено дружество и корекцията трябва да представя ценовите промени в промишления сектор. Тази корекция на продажните цени от 1995 г. и 1997-2000 г. води до окончателната стойност от 5,9 млн. EUR през декември 2003 г.
(90)
Комисията отбелязва, че горната стойност от 5,9 млн. EUR е много близка до стойността 6 млн. EUR, дадена от Behre Dolbear в неговия доклад за оценка (вж. параграф 84). Комисията счита, че тази много близка стойност потвърждава надеждността на оценката на земята от Ellinikos Xrysos, използвана в доклада на Behre Dolbear и следователно оправдава приемането на стойността 6 млн. EUR като представителна за справедливата пазарна стойност през декември 2003 г.
a.в Изчисляване на стойността на запасите от полезни изкопаеми
(91)
Продажбата от 2003 г. е включвала също и количество запаси от полезни изкопаеми с концентрати от злато (24). Гръцките органи и получателят твърдят, че през 2003 г. горните запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи.
(92)
Гръцките органи са представили изчисляване на прага на рентабилност на цената, при която търговията с горепосочените запаси да е доходна. Вземайки предвид концентрацията на злато в полезните изкопаеми, т.е. 0,7 унции злато за тон, и цената на златото към 12 декември 2003 г., т.е. 407 USD за унция, стойността на златото, концентрирано в златните запаси, е била в размер на 284,9 USD за тон. Гръцките органи също така са представили разходите, свързани с търговията на горепосочените запаси: разходи за преработка на стойност 245 USD за унция и 171,5 USD за тон; транспортни разходи на стойност 50 USD за тон; неустойки, свързани с почистването, на стойност 270 USD за тон; и такси за преработка на стойност 5 USD за унция и 4,1 USD за тон. Изчисляването на горепосочените резултати при отрицателна продажна цена от - 210.7 USD за тон.
(93)
Комисията е проверила горепосоченото изчисляване. Тя счита, че поради горните причини, свързани с цената и разхода, цената на запасите към момента на продажбата не е била доходна. Търговията със запаси от златна руда е можела да бъде доходна, ако са се били променили транспортните разходи или ако са се очаквали промени в тях, но това не е могло да се предвиди. Също така, в доклада на Behre Dolbear не се посочва стойността на запасите от златна руда. Поради това Комисията счита, че стойността на тези запаси не може да се изчисли.
(94)
Hellenic Mining Watch твърди, че златосъдържащите запаси от полезни изкопаеми имат значителна стойност, възлизаща на 80 млн. EUR. Комисията отбелязва, че посочената стойност от 80 млн. EUR не се подкрепя от никакви данни или доказателства, предоставени от Hellenic Mining Watch. Въз основа на това и предвид горното изчисление, от което е видно, че стойността на тези запаси не може да се изчисли, Комисията отхвърля твърденията на Hellenic Mining Watch.
(95)
Комисията отбелязва, че активите, продадени през декември 2003 г., са включвали и две находища на олово и цинк. Докладът на Behre Dolbear включва оценка на стойността на съществуващите концентрати на олово и цинк към 30 юни 2004 г. (25). Тази оценка се извършва отделно от изчисляването на нетната текуща стойност на мините и не представлява част от оценката по приходния метод. Тя показва нетната възвръщаемост от металургичното предприятие (26) за собственика на мината: първо се изчислява стойността на съдържанието на метали (олово, сребро и цинк) въз основа на текущи цени и налични количества; след това се прилага „график за плащане на разходите на металургичното предприятие“ (разходи за допълнителна преработка, начислявани от купувача на полезните изкопаеми на техния производител), като се вземат предвид специалните условия за приспадане на този разход (конкретните проценти на обезценка, таксите по преработката и рафинирането и разходите за транспорт); и най-накрая, разходите по графика за плащане на разходите на металургичното предприятие се приспада от горната стойност на съдържането на метал (27).
(96)
Комисията отбелязва, че горният метод е стандартният метод за изчисляване на плащания за метали. Затова Комисията ще използва горния метод, за да оцени пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., въз основа на количествата находища на полезни изкопаеми и цените на метала през декември 2003 г. (28). Чрез прилагане на горния метод за количествата полезни изкопаеми, цените на металите през декември 2003 г. и специалните условия на графика на Ellinikos Xrysos за плащане на разходите на металургичното предприятие, Комисията решава, че пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., възлиза на 3,7 млн. USD или 3 млн. EUR (при обменен курс от 1,2254 USD/EUR към датата, на която полезните изкопаеми са продадени на Ellinikos Xrysos, а именно 12 декември 2003 г.).
(97)
Комисията отбелязва, че според информацията, предоставена от получателя, находищата на олово и цинк, придобити през декември 2003 г., са били продадени през декември 2004 г. (1 декември 2004 г. и 31 декември 2004 г.), т.е. след съставяне на доклада на Behre Dolbear. Затова Комисията счита, че специфичните условия, приложими за горния метод (изчисляване на стойността на находищата през юни 2004 г., вж. параграф 95) се прилагат и за изчисляване на стойността на находищата на полезни изкопаеми към декември 2003 г., тъй като е нямало други продажби на полезни изкопаеми в периода декември 2003 г.-юни 2004 г., които да поставят нови условия.
a.г Заключение относно предимството
(98)
Горното изчисление посочва обща стойност на мините Cassandra в размер на 25 млн. EUR, като това е сборът от стойността на мините (16 млн. EUR), земята (6 млн. EUR) и запасите от полезни изкопаеми (3 млн. EUR).
(99)
Тази обща сума е значително по-ниска от стойността, представена от доклада на Behre Dolbear като справедлива пазарна стойност на активите на мините Cassandra (500 млн. USD или 411 млн. EUR, вж. параграф 19). Стойността, представена в доклада на Behre Dolbear е спомената в решението на Комисията от 10 декември 2008 г. за откриване на официална процедура по разследване като показател за това, че продажната цена е била по-ниска от пазарната стойност на мините.
(100)
Причината за отклоняване от стойността в доклада на Behre Dolbear (500 млн. USD) е че тя е получена от два метода за остойностяване, които не съответстват на дадения случай (вж. таблица 1 по-горе), а именно методите на „свързаните сделки“ и „пазарната капитализация“, които не могат да се приемат, защото: a) основата на остойностяването на свързаните сделки е съмнителна, тъй като две отделни мини не могат да са идентични: всяко находище на полезни изкопаеми, дори и на един и същ ресурс, се различава до известна степен от останалите находища; б) пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за остойностяване или като практическо правило, подходящо за проверяване на оценки, направени чрез основни методи като приходния подход; за дадения случай методът на пазарната капитализация не може да се използва дори и като вторичен метод за остойностяване, защото той потвърждава само стойността на приходния подход, произтичаща от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., което не може да се приеме, защото тази информация е последваща спрямо датата на продажбата и в) Behre Dolbear приписва по-голяма достоверност на стойността, получена от приходния подход.
(101)
Общата стойност, изчислена от Комисията (25 млн. EUR) е също много по-ниска от диапазона на цените, получени от приходния подход (107,2 млн. EUR-331,1 млн. EUR, вж. параграф 69). Причината за това е, че последната цена включва: a) стойностите на активите, които не са били прехвърлени през декември 2003 г., напр. вземания, парични потоци и запаси от полезни изкопаеми (стойностите от юни 2004 г. се различават от тези от декември 2003 г., вж. изчисляването в параграфи 91-97); и б) минералните ресурси, характеризирани в доклада на Behre Dolbear като спекулативни и несигурни (29) (материал, който може да се добива в мина или потенциал за проучване). Последните не са включени в паричните потоци за определяне на нетната текуща стойност, съгласно приходния подход (вж. параграф 72), която се получава само от доказани и вероятни запаси, изключвайки всички останали запаси. В допълнение, горният диапазон от стойности също включва различни стойности за Olympias по три различни сценария за ценообразуване. Комисията не приема тези стойности (вж. параграфи 72-76). И най-накрая, горният диапазон от стойности е повлиян от различните сценарии за ценообразуване, от които Комисията приема само един (вж. параграф 72).
(102)
Комисията заключава, че пазарната стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 25 млн. EUR към момента на тяхната продажба на Ellinikos Xrysos.
(103)
Комисията счита, че стойността на предимството, от което Ellinikos Xrysos се е възползвало, възлиза на 14 млн. EUR, като това е разликата между общата справедлива пазарна цена на активите на мините Cassandra (25 млн. EUR) и цената, платена при продажбата (11 млн. EUR).
(104)
Въз основа на горния анализ на доводите, изложени от Гърция и получателя и предвид изчисляването на пазарната стойност на продадените активи и сравнението на тази пазарна стойност с цената, която действително е платена от Ellinikos Xrysos, Комисията счита, че критерият за предимство е изпълнен.
б. Държавни ресурси
(105)
Гръцките органи и получателят твърдят, че Гърция е действала само в качеството си на посредник по време на продажбата от 2003 г. и никога не е притежавала мините. Освен това те твърдят, че Гърция не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Накрая гръцките органи и получателят твърдят, че сделката по продажба от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация.
(106)
Комисията отбелязва, че Гърция е била активна страна и в двете сделки, които са били осъществени посредством два различни договора. Във втория договор Гърция е поела задълженията на продавач, но освен това е имала право да получи прихода от продажбата. Този приход е бил платен директно на TVX Hellas с цел покриване на конкретно задължение на гръцката държава, което още веднъж демонстрира ролята на Гърция като продавач, а не само като посредник. По отношение на твърдението, че продажбата от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и частно дружество, Комисията счита, че това твърдение няма връзка с въпроса за държавните ресурси в разглеждания случай, тъй като този критерий се разглежда единствено във връзка с продажбата от 2003 г.
(107)
Поради това Комисията не приема доводите, изложени от гръцките органи и получателя и счита, че критерият за държавните ресурси е изпълнен.
в. Селективност
(108)
Мините Cassandra са били продадени на Ellinikos Xrysos, а Ellinikos Xrysos следователно се е възползвало селективно от разликата между продажната цена и пазарната стойност на продадените активи. Поради тази причина Комисията счита, че мярката е селективна, тъй като тя поставя в по-благоприятно положение само това конкретно дружество.
(109)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(110)
Ellinikos Xrysos осъществява дейност в сектор, чиито продукти се търгуват в значителна степен между държавите-членки. Добив на цинк, мед, олово, злато и сребро се осъществява в единадесет държави-членки, освен Гърция, а именно в Обединеното кралство, Италия, Финландия, Полша, Словакия, Румъния, България, Испания, Ирландия, Португалия и Швеция (30). Цинк, мед, олово, злато и сребро се търгуват във всички държави-членки (31). Освен това въпросните мерки за помощ са предоставили на Ellinikos Xrysos предимство пред неговите конкуренти (вж. параграфи 39-104). Когато държавна помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки е изпълнен.
(111)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 1
(112)
В светлината на изложеното по-горе Комисията заключва, че продажбата на мините Cassandra на Ellinikos Xrysos, осъществена през 2003 г. представлява държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Размерът на помощта е 14 млн. EUR като тази стойност представлява разликата между цената, платена при продажбата от 2003 г., а именно 11 млн. EUR и пазарната стойност на активите, продадени към момента на продажбата, а именно 25 млн. EUR.
МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
а. Държавни ресурси
(113)
По мнение на Гърция и получателя намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени. Освен това, по мнение на Гърция, хонорарите за правни услуги не са били платени от държавата. Независимо от това, намаляването на хонорарите за правни услуги е предвидено в член 5 от договора за продажба, който предвижда, че законните права и хонорарите за правни услуги „следва да бъдат намалени до 5 % от минималния размер на таксите, както е посочено в съответното законодателство“.
(114)
Комисията се съгласява със становището, че адвокатите не са държавни служители. От друга страна, Комисията отбелязва, че в действителност нотариусите са държавни длъжностни лица. При все това, нотариусите не получават заплата; източник на доходите им са изключително техните клиенти, а не държавният бюджет.
(115)
Освен това Комисията отбелязва, че при сключването на договори за продажба, разходите за хонорарите за правни услуги се поемат от страните. В разглеждания случай Комисията приема твърдението на гръцките органи, че държавата не е платила гореспоменатите хонорари вместо купувача.
(116)
По тази причина Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(117)
По отношение на освобождаването от данъци, целта на данъците е финансиране на държавния бюджет. Следователно несъбирането на данъци лишава държавата от ресурси. По тази причина Комисията счита, че освобождаването от данъци действително включва държавни ресурси.
б. Предимство
(118)
Комисията отбелязва, че продажбата на мините Cassandra е подлежала на облагане с два данъка: 1) данък върху прехвърлянето на мините, по ставка от 5 %; и 2) данък върху прехвърлянето на земята, по ставка от 7 % до 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos твърди, че налагането на какъвто и да било данък върху продажбата от 2003 г. е щяло да бъде прибързано действие, тъй като договорът за продажба не е бил окончателен поради наличието на клауза за анулиране. Комисията не приема този довод, тъй като тази конкретна клауза за анулиране предвижда анулирането на продажбата само в случаи, в които страните не успеят да изпълнят конкретни задължения, за да се гарантира нейния ефект; това е стандартна клауза в повечето договори и наличието ѝ не означава, че тези договори не са окончателни. Освен това, в договора се предвижда начина, по който той влиза в сила: член 9 от него предвижда, че договорът следва да влезне в сила на датата на публикуването на закона, който го ратифицира в Държавен вестник на Република Гърция. Накрая, в договора не се споменава какъвто и да било вид неокончателен статус. Поради това Комисията счита, че в действителност договорът е окончателен, както и че е трябвало да бъдат наложени подходящите данъци.
(120)
Гръцките органи и получателят твърдят, че стойността на мините е била отрицателна, и че по тази причина е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Във връзка с този довод Комисията отбелязва, че стойността на мините към момента на продажбата не е била отрицателна, а положителна като тя е била в размер на 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79).
(121)
Комисията отбелязва, че съгласно гръцкия Кодекс за минодобива, прехвърлянията на мини се облагат с данъчна ставка от 5 % въз основа на тяхната стойност, както и че това е приложимо по отношение на сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“). Гръцките органи твърдят, че сделките „срещу възнаграждение“ са сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика, така че данъкът в размер на 5 % се прилага само по отношение на такива сделки и той не е приложим в разглеждания случай. Комисията не може да приеме този довод тъй като, въз основа на данни от нейно проучване, сделки „срещу възнаграждение“ са онези сделки, при които лицето, придобиващо актив дава някакъв вид отплата като възнаграждение, и в по-общ план, сделки, при които е налице някакъв вид възнаграждение за придобиването. Това е добре установеното и прието тълкувание (32).
(122)
През 2003 г. пазарната стойност на мините е била 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79). Поради това Комисията счита, че съответният данък за мините, продадени през 2003 г. е трябвало да бъде в размер на 0,8 млн. EUR.
(123)
В допълнение Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица. Комисията е получила две различни писма по този въпрос, едно от Министерството на финансите и едно от Министерството на околната среда, енергетиката и климатичните промени (компетентен орган по въпроси, свързани с минодобивната дейност), които съдържат противоречиви твърдения. Комисията е подчертала това противоречие пред гръцките органи, но не е получила писмо с окончателно становище. По тази причина Комисията приема информацията, предоставена от Министерството на финансите, което е ведомството, отговорно по въпроси, свързани с данъчното облагане.
(124)
През 2003 г. пазарната стойност на земята е била в размер на 6 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 80-90). По тази причина Комисията счита, че продажбата на земята от 2003 г. е трябвало да бъде обложена с данък в размер на 0,54 млн. EUR (33).
(125)
Тъй като договора за продажбата от 2003 г. е предвиждал нулева ставка за прехвърлянето, Комисията счита, че горепосочените суми (в общ размер на 1,34 млн. EUR) са представлявали предимството, от което се е възползвало дружеството Ellinikos Xrysos.
(126)
Гърция и получателят заявяват, че освобождаването от данъци е било извършено за данък в размер на 38 000 EUR и следователно е било извършено за данък по-нисък от прага de minimis (34) и не е предоставило предимство на купувача. Комисията не може да приеме този довод, тъй като прагът de minimis, който е бил в размер на 100 000 EUR към момента на продажбата от 2003 г., се прилага независимо от формата на помощта или преследваната цел. По тази причина не могат първо да бъдат разделяни различните разглеждани мерки за помощ, т.е. мерки 1 и 2, а след това да бъде разглеждана само част от мярка 2, т.е. освобождаването от данъци. Комисията е разгледала и двете мерки за помощ в разглеждания случай и е установила, че взети заедно, те включват размери на помощ, които превишават прага de minimis в размер на 100 000 EUR и съобразно с това, тя е преценила, че предоставената помощ не успява да изпълни условията за помощ de minimis. Въз основа на изложеното по-горе, Комисията поддържа заключението, до което тя е достигнала в параграф 125.
в. Селективност
(127)
Критерият за селективност е изпълнен по същия начин, както в параграф 108.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(128)
Накрая критерият за нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин, както в параграф 110.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 2
(129)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че освобождаването от данъци представлява държавна помощ в размер на 1,34 млн. EUR в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IV.б. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(130)
Доколкото мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в светлината на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(131)
Членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС предвиждат изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е предвидено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(132)
В настоящия подраздел Комисията ще оцени съвместимостта на мерките като вземе предвид тези изключения.
(133)
Изключенията, предвидени в член 107 параграф 2 от ДФЕС не са приложими в настоящия случай: тази мярка не е със социален характер, тя не е била предоставена на отделни потребители, тя не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и не е била предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на Германия.
(134)
Допълнителни изключения са предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. Изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, букви б), г) и д) очевидно не са приложими и не са били изтъкнати от гръцките органи. В настоящия подраздел Комисията ще оцени потенциалната съвместимост на мерките съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в).
(135)
Член 107, параграф 3, буква а) гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар. Мините Cassandra се намират в област, която отговаря на условията за предоставяне на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и следователно Ellinikos Xrysos теоретично може да отговаря на условията за регионална помощ.
(136)
В Насоките за национална регионална помощ, приложими към момента на продажбата от 2003 г. („Насоките за регионална помощ от 1998 г.“ (35)) са изложени условията за одобряване на регионална инвестиционна помощ.
(137)
Съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., предметът на една регионална помощ е или да осигури продуктивна инвестиция (първоначална инвестиция), или да създаде работни места, което е свързано с инвестицията.
(138)
По отношение на възможността за разглеждане на мерките като помощ за създаване на работни места, следва да бъде подчертано, че за целите на регионалните помощи, създаване на работни места означава нетно увеличение на броя на работните места в предприятието, което е обект на обстоен преглед, спрямо средния брой на работните места за определен период от време, както и че всички работни места, изгубени в рамките на този период трябва следователно да бъдат извадени от очевидния брой работни места, създадени в рамките на същия период. Освен това размерът на помощта трябва да бъде изчислен въз основа на разходите за заплати; по-специално, той не трябва да надвишава определен процент от разходите за заплати на наето лице, изчислени за период от две години.
(139)
Във връзка с тези изисквания Комисията посочва, че договорът за продажба е включвал само една неясна клауза, по силата на която на дружество Ellinikos Xrysos се предоставя възможност за лична преценка за наемане на такъв брой служители, какъвто му е необходим, както и че следователно горепосочените условия не са изпълнени. Поради тази причина Комисията преценя, че по смисъла на насоките, не е предвидено създаване на работни места.
(140)
Насоките за регионална помощ от 1998 г. определят първоначалната инвестиция като инвестиция в основен капитал, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до съществена промяна в продукта или в производствения процес на съществуващо предприятие (чрез рационализация, диверсификация или модернизация)) (36).
(141)
Комисията приема, че придобиването на мина Skouries отговаря на критериите за първоначална инвестиция въз основа на изложеното по-горе определение, дадено в насоките. Към момента на продажбата от 2003 г., в Skouries не е имало нито една изградена минна инфраструктура и е имало необходимост от инвестиция в основен капитал с оглед пускането в експлоатация на новата мина (вж. параграф 66).
(142)
По отношение на мина Stratoni, Комисията има съмнения за това дали продажбата на активите може да бъде считана за първоначална инвестиция по смисъла на насоките (37).
(143)
При все това, съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., инвестирането в основен капитал под формата на закупуване на предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, също може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(144)
В това отношение Комисията отбелязва, че Гърция действително е доказала, че мините са били закрити или биха били закрити, ако не са били закупени от Ellinikos Xrysos (38). Поради това тази инвестиция може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(145)
Независимо от това, фактът, че продажбата на мините Cassandra ще бъде считана за първоначална инвестиция не означава, че тази инвестиция е съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. Не са изпълнени две условия, определени от тези насоки, както е посочено в параграфи 146-152 по-долу:
(146)
На първо място, продажбата на мините Cassandra е ad hoc мярка. В това отношение, Насоките за регионална помощ от 1998 г. изрично предвиждат следното: „Дерогация от принципа на несъвместимост, установен в член [107, параграф 1] от Договора може да бъде предоставена по отношение на регионална помощ, само ако може да бъде гарантиран балансът между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение … Индивидуална ad hoc помощ, предоставена на едно дружество или ограничена в една област на дейност, може да окаже силно въздействие върху конкуренцията на съответния пазар, като се очаква, че въздействието ѝ върху регионалното развитие ще бъде силно ограничено. Подобна помощ се предоставя обикновено в обхвата на специфични секторни индустриални политики и не е в унисон с духа на политиката за регионални помощи. Тази политика трябва да остане неутрална по отношение на разпределението на производствени ресурси между отделните икономически сектори и дейности. Комисията счита, че освен ако може да бъде доказано обратното, тази помощ не изпълнява изискванията, изложени в предходния параграф“ (втори параграф на точка 2 от насоките).
(147)
Въпреки, че към момента на издаване на Решението за откриване на Комисията от 10 декември 2008 г., от Гърция е било поискано да изрази становище относно съвместимостта на помощта съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и Насоките за регионална помощ от 1998 г., Комисията отбелязва, че Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин, че продажбата на мините Cassandra е била извършена при съблюдаване на изискването за баланс между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение.
(148)
На второ място, регионалната помощ трябва да има стимулиращ ефект, т.е. тя трябва да предоставя истински стимул за инвестиране, което в противен случай не би било извършено в подпомаганите области. В този дух, насоките гласят, че „схемите за помощи трябва да предвиждат заявлението за получаване на помощ да бъде представено преди започване на изпълнението на проектите“ (39). Това условие е валидно също така и за ad hoc мерките за помощ (40). Гърция не е доказала, че получателят е спазил горепосоченото изискване, нито пък че той е предоставил заявление за получаване на помощ преди започването на проекта.
(149)
Освен това, по отношение стимулиращия ефект на помощта, Гърция не е провела открит и безусловен търг за продажбата на мините Cassandra. Комисията счита, че този открит и безусловен търг е щял да бъде изпитание, посредством което да се провери дали на пазара е имало лица, които са имали желание да инвестират в мините. Тъй като такъв търг не е бил проведен, Комисията преценя, че Гърция не е проверила пазарното равнище на лицата, които желаят да инвестират в мините Cassandra, и следователно, не е проверила необходимостта от помощ със стимулиращ ефект.
(150)
В допълнение Комисията отбелязва, че придобиването на мините Cassandra е представлявало инвестиция в минодобивния сектор. Секторът е отрасъл, интензивно използващ капитали, в който се изискват значителни инвестиции за развитие на предприятията и стопанските операции. В разглеждания случай, съгласно доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработване и изграждане на мина в Skouries са били в размер на 220 млн. EUR (вж. параграф 66). Комисията отбелязва, че тази сума е значително по-висока от въпросния размер на помощта, а именно 15,34 млн. EUR (вж. комбинирани суми в параграфи 111 и 124). По-специално, горепосоченият размер на помощ представлява само 7 % от инвестицията, изисквана в една от мините. Освен това, Комисията не е получила каквито и да било доказателства, които да демонстрират, че Ellinikos Xrysos не е било в състояние да осъществи инвестицията без помощ. Тъкмо напротив, Гърция и Ellinikos Xrysos са се споразумели, че последното дружество действително ще осъществи капитални инвестиции с цел разработване на мините (41). По тази причина Комисията счита, че въпросната помощ не е имала стимулиращ ефект и не е била необходима на инвеститорите, които са имали желание да придобият мините Cassandra.
(151)
Накрая Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин стимулиращия ефект на въпросната помощ.
(152)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че продажбата на мините Cassandra не спазва критериите на Насоките за регионална помощ от 1998 г. за обявяване на помощта за съвместима като първоначална инвестиционна помощ.
(153)
Освен това може да се обсъди дали помощта може да бъде обявена за съвместима като оперативна помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. В насоките оперативната помощ се определя като помощ, с която се цели намаляване на текущите разходи на дадена фирма. В съответствие с насоките, оперативните помощи могат да бъдат предоставяни по изключение в региони, които отговарят на условията съгласно дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(154)
При все това, съгласно насоките, оперативна помощ е помощ „която има за цел да намали текущите разходи на дадена фирма“ (точка 4.15). Текущите разходи са некапиталови и обикновено периодични разходи, необходими за функционирането на дадено предприятие. В този смисъл въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи, а за инвестиции в основен капитал (придобиване на мини и земя), както и освобождаване от дължимия данък за гореспоменатата инвестиция (данък върху прехвърлянето). Следователно въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи. Поради това Комисията счита, че въпросната помощ не отговаря на определението за оперативна помощ по смисъла на насоките.
(155)
Освен това, съгласно насоките, оперативна помощ може да бъде предоставена в региони, отговарящи на условията за предоставяне на помощ, при условие че размерът ѝ е пропорционален на затрудненията, към чието облекчаване е насочена и държавата-членка е тази, която трябва да докаже наличието на евентуалните затруднения и да ги степенува по важност. В разглеждания случай Гърция не е предоставила каквато и да било оценка или изчисление на затрудненията в региона, както и на размера на помощта, за да докаже, че размерът на помощта е пропорционален на размера на затрудненията.
(156)
Накрая, съгласно насоките, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и прогресивно да намалява. Комисията отбелязва, че въпросната продажба не е била предмет на какъвто и да било вид времево ограничение или прогресивно намаляване. В действителност, както продажната цена, така и освобождаването от данъци, посочени в договора за продажба, са били определени и одобрени без споменаване на какъвто и да било вид времево ограничение или намаляване.
(157)
Поради това Комисията преценя, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно разпоредбите на насоките.
(158)
Комисията заключва, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(159)
По отношение на съвместимостта на помощта съгласно Общия регламент за групово освобождаване относно деклариране на определени категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС (42), Комисията счита, че въз основа на финансовите данни, представени от гръцките органи, Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, както е посочено в параграф 12 по-горе. В съответствие с член 1, параграф 5 от Общия регламент за групово освобождаване, ad hoc помощите, предоставяно на големи дружества се изключват от приложното поле на регламента.
(160)
Освен това, в съответствие с член 8, параграф 3 от Общия регламент за групово освобождаване, когато помощ, попадаща в обхвата на регламента се предоставя на голямо предприятие, държавата-членка следва да потвърди съществения стимулиращ ефект на помощта въз основа на документ, който анализира жизнеспособността на проекта или дейността на получателя с и без помощта. На Комисията не са били предоставени такива доказателства.
(161)
Накрая, в съответствие с Общия регламент за групово освобождаване, разходите по придобиването на капиталови активи като действие, пряко свързано с предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, се считат за допустими разходи, при условие че сделката е била осъществена при пазарни условия. Гръцките органи допускат, че сделката е била осъществена без открита, безусловна и прозрачна тръжна процедура или независима оценка на пазарната стойност на активите на мините Cassandra. Поради това Комисията счита, че въпросната продажба не е била осъществена при пазарни условия.
(162)
В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно Общия регламент за групово освобождаване.
(163)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС гласи, че „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(164)
Комисията счита, че изключението, посочено в член 107, параграф 3, буква в) не е приложимо по отношение на разглеждания случай, и че Ellinikos Xrysos не отговаря на условията за помощ за оздравяване и/или преструктуриране. В съответствие с точка 7 от Насоките на Общността от 1999 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на продажбата от 2003 г. (43), „едно новосъздадено предприятие не е приемливо за помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. Такъв например е случаят, когато новото предприятие възниква в резултат на ликвидация на предишното или просто поема активите на ликвидираното предприятие“. Ellinikos Xrysos е дружество, което е било създадено три дни преди придобиването на мините Cassandra. Освен това, предоставянето на помощ за преструктуриране зависи от наличието на добър план за преструктуриране, а Гърция не е представила такъв план за преструктуриране. В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно правилата за помощ за оздравяване и/или преструктуриране.
(165)
Накрая, по отношение на помощ за опазване на околната среда, Ellinikos Xrysos е било задължено да съблюдава приложимите екологични стандарти. По-специално то е било задължено да осъществява инвестиции за опазване на околната среда и да извършва своите минодобивни операции в съответствие със законодателството в областта на околната среда на Гърция и ЕС. Тъй като последните дейности са задължителни по закон, не е било необходимо на Ellinikos Xrysos да се предостави помощ, посредством която тя да спази закона.
(166)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че въпросните мерки за помощ са несъвместими с ДФЕС.
(167)
По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos. Освен това Комисията счита, че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
V ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(168)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че разгледаните мерки представляват държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos, представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(169)
Освен това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са несъвместими с вътрешния пазар. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(170)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар (44). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (45). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (46).
(171)
Съгласно горепосочената съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета (47) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(172)
Поради това, като се има предвид, че разглежданите мерки се считат за неправомерна и несъвместима помощ, размерите на помощта трябва да бъдат възстановени, за да се възстанови ситуацията, която е съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихва за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
(173)
Елементът на несъвместима помощ, който се съдържа в мерките е съчетание от а) разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos (14 млн. EUR) и б) размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на активите, т.е. мините и земята (1,34 млн. EUR). Сумата от посочените по-горе стойности е 15,34 млн. EUR.
(174)
Освен това, по отношение на възстановяването Комисията отбелязва, че член 4 от договора за продажба от 2003 г. е включвал две разпоредби за анулиране, които предвиждат, че Ellinikos Xrysos може да анулира продажбата в случай на: а) издаване на административен или правен акт от гръцките органи за промяна на статута на разрешителните за експлоатация на мини; или б) съдебно решение (свързано със статута на разрешителните за експлоатация на мини) за спиране на операциите или реализиране на инвестиционния план. И в двата случая дружество Ellinikos Xrysos е трябвало да върне активите на гръцката държава и да му бъде възстановена общата сума в размер на 11 млн. EUR с възможност за плащане на допълнително възнаграждение.
(175)
Гръцките органи са изтъкнали, че тези две разпоредби могат да бъдат приведени в действие посредством решение на Комисията относно възстановяването на несъвместима помощ. Определя се дали случаят е такъв от начина на тълкуване на договора и националното законодателство. Ако, при все това, разпоредбите бъдат приведени в действие, това не следва да окаже никакво въздействие върху задължението на Гърция за възстановяване на размера на помощта, посочен в настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 15,34 млн. EUR, предоставена неправомерно от Гърция на Ellinikos Xrysos SA в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз посредством продажба на активи и земя по стойност по-ниска от тяхната стойност и освобождаване от свързаните с продажбата данъци, с цел запазване на заетостта, опазване на околната среда и създаване на стимул за потенциалните купувачи на мините Cassandra, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Гърция ще възстанови от получателя помощта, посочена в член 1.
2. В сумите, които трябва да бъдат възстановени, ще се включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателя, до тази на тяхното реално възстановяване.
3. Лихвите ще се изчисляват на база, съставена в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (48) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (49) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция ще прекрати всички неизвършени плащания по посочената в член 1, параграф 1 помощ, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1 ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Гърция ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Гърция ще предостави на Комисията следната информация:
а)
общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията, Гърция ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя ще предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 февруари 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
23. veebruar 2011,
riigiabi C 48/08 (ex NN 61/08) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjale Ellinikos Xrysos SA
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1006 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/452/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (1) sätestatud menetlus abimeetme nr C 48/08 (ex NN 61/08) suhtes (2),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I MENETLUS
(1)
Komisjon sai 9. juulil 2007 kaebuse, milles väideti, et Kreeka on võtnud kaks meedet, millega anti ettevõtjale Ellinikos Xrysos SA (edaspidi „Ellinikos Xrysos”) riigiabi. Pärast teabevahetust algatas komisjon 10. detsembril 2008 väidetavate meetmete suhtes ametliku uurimise.
(2)
Kreeka esitas oma märkused menetluse algatamist käsitleva komisjoni otsuse kohta 23. veebruaril 2009.
(3)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. märtsil 2009 (3). Oma märkused esitasid neli huvitatud isikut: 10. aprillil 2009 väidetav abisaaja Ellinikos Xrysos, 10. aprillil 2009 ettevõtja Ellinikos Xrysos põhiaktsionär European Goldfields Ltd, 2. aprillil 2009 Cassandra kaevanduste ametiühingud ja 6. aprillil 2009 Kreeka ühendus Hellenic Mining Watch, mille eesmärk on „kaitsta keskkonda ja üldsust kaevandamise kahjulike tagajärgede eest ning kanda hoolt rahvusliku rikkuse eest” (4).
(4)
Märkused edastati Kreekale 6. mai ja 7. juuli 2009. aasta kirjas. Kreeka vastas huvitatud isikute märkustele 3. juuni, 20. juuli ja 23. septembri 2009. aasta kirjas.
(5)
Komisjon nõudis Kreeka ametiasutustelt täiendavat teavet 19. juunil 2009, 11. detsembril 2009 ja 22. aprillil 2010 ning Kreeka ja Ellinikos Xrysos vastasid 23. juuli 2009. aasta, 29. juuli 2009. aasta, 15. jaanuari 2010. aasta, 11. veebruari 2010. aasta, 12. veebruari 2010. aasta, 4. mai 2010. aasta ja 27. mai 2010. aasta kirjas. 2010. aasta mais vahetasid komisjoni talitused ja Kreeka ametiasutused täiendavalt teavet. 11. veebruaril 2009 ja 24. juunil 2010 toimusid komisjoni talituste ja Kreeka ametiasutuste kohtumised ning 2. veebruaril 2009 ja 26. juunil 2009 toimusid komisjoni talituste ja väidetava abisaaja kohtumised.
II RIIGIABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
II.a. TAUSTTEAVE KAEVANDAMISÕIGUSTE JA -LUBADE KOHTA
(6)
Kaevandamisõigus on õigus siseneda teatavale maatükile ja võtta see kasutusele eesmärgiga kaevandada maa all või lahtises karjääris mineraalmaake, mis võivad olla sinna ladestunud. Kaevandamisõigus antakse üle koos kaevandatava varaga, mis on kaevandamisõiguse lahutamatu osa.
(7)
Kaevandamisõigus erineb kaevandamisloast, mis on kaevandamistööde teostamise luba. Loa annab pädev ametiasutus pärast esitatud teostatavusaruande ja keskkonnauuringute hindamist. Käesoleval juhul väljastas 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal kaevandamislube arenguministeerium.
II.b. ABISAAJA
(8)
Ellinikos Xrysos on suur Kreeka kaevandusettevõtja, kes tegeleb kulla, vase, plii, hõbeda ja tsingi kaevandamisega. 2009. aastal oli tema käive 44,7 miljonit eurot (maksustamisjärgne tulu 1,7 miljonit eurot) ja ettevõttes töötas umbes 350 töötajat. Asjaomaste abimeetmete võtmise ajal (vt punktid 11 ja 16-18) oli Ellinikos Xrysos suurettevõtja, sest ta oli seotud suurettevõtjaga. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (5) on märgitud, et a) mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kategooriasse kuuluvad ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot (lisa 1. jaotise punkt 2.1), b) selleks et jätta sellest kategooriast välja need ettevõtete rühmad, mille majanduslik võimsus võib olla suurem tõeliselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete omast, tuleks eristada ettevõtete eri liike sõltuvalt sellest, kas nad on autonoomsed (põhjendus 9), c) autonoomne ettevõte on ettevõte, mida ei käsitata seotud ettevõttena (lisa 1. jaotise punkt 3.1), ja d) seotud ettevõte on ettevõte, mille aktsionäride või liikmete häältest kuulub enamik muule ettevõttele (lisa 1. jaotise punkti 3.3 alapunkt a). Käesoleval juhul kuulus 2003. aasta detsembris (2003. aasta müügitehingu ajal) 53,3 % Ellinikos Xrysose aktsiatest (160 000 aktsiat 300 000 aktsiast) Aktor SA tütarettevõtjale Greek Mines SA. Kahel viimasel müügieelsel aastal, st 2001. ja 2002. aastal, oli Aktor SA aastakäive vastavalt 120,9 miljonit ja 302,6 miljonit eurot. Tema kahe viimase müügieelse aasta bilansi kogumaht oli vastavalt 151,9 miljonit ja 260 miljonit eurot (6). Nende andmete alusel on Aktor suurettevõtja. Seega oli Ellinikos Xrysos asjaomaste riigiabimeetmete võtmise ajal suurettevõtja.
(9)
Praegu on Ellinikos Xrysose aktsionärid European Goldfields Greece BV (65 % aktsiatest), Hellas Gold BV (30 % aktsiatest) ja Kreeka ehitus- ja energiaettevõtja Aktor SA (5 % aktsiatest). European Goldfields Greece BV ja Hellas Gold BV on Balkani maades mineraalvarade omandamise, uurimise ja arendamisega tegeleva Kanada ettevõtja European Goldfields Ltd tütarettevõtjad.
(10)
Ellinikos Xrysos on Cassandra kaevanduste omanik ja käitaja. Ta ostis kõnealused kaevandused ja nende kaevandamisõigused 2003. aasta detsembris Kreeka riigilt. Cassandra kaevandused asuvad Põhja-Kreekas. Cassandra kaevanduste alla kuuluvad Olympiase ja Skouriesi kullakaevandus ning Stratoni vase- ja tsingikaevandus.
(11)
Enne 2003. aastat oli Cassandra kaevanduste omanik ettevõtja TVX Hellas SA, kes omandas kaevandused Kreeka riigilt 1995. aastal avaliku pakkumismenetluse tulemusel 11 miljardi Kreeka drahmi (ligikaudu 39,8 miljoni euro) (7) eest.
(12)
Kreeka riiginõukogu tühistas 2002. aastal Cassandra kaevanduste, täpsemalt Olympiase ja Stratoni kaevandusega seotud kaevandamis- ja kullatöötlemisload. Olympiase kaevandamisluba ja kullatöötlemisluba tühistati keskkonnaga seotud põhjustel, mida peeti tõsisteks. Stratoni kaevandamisluba tühistati seepärast, et Kreeka riik oli loa andnud õigusvastaselt ametiasutuse kaudu, kellel puudusid selleks volitused.
(13)
Pärast seda, kui riiginõukogu oli load tühistanud, tegi arenguministeerium Stratoni kohta kaks otsust: 1) 7. jaanuaril 2003 andis ta korralduse katkestada Stratonis kaevandustööd ja 2) 29. jaanuaril 2003 andis ta korralduse rakendada Stratonis täiendavaid turvameetmeid. 18. veebruaril 2003 tegi arenguministeerium kooskõlas riiginõukogu tühistamisotsusega veel ühe otsuse, lubades alustada Stratonis kaevandustöid ning tühistades oma varasemad, 7. ja 29. jaanuari 2003. aasta otsused. 18. veebruari 2003. aasta otsus kehtis kaevanduste Ellinikos Xrysosele müümise ajal.
(14)
Cassandra kaevandustega seotud kaevandamis- ja kullatöötlemislubade tühistamise tõttu lõpetas TVX Hellase omanik Kinross (Kanada kaevandusettevõtja) aktsionäride vara kindlustamiseks TVX Hellase rahastamise. Selle tulemusel oli TVX Hellas sunnitud esitama pankrotiavalduse.
II.c. 1. MEEDE: TURUVÄÄRTUSEST MADALAM MÜÜGIHIND
(15)
TVX Hellas andis 12. detsembril 2003 Cassandra kaevandused 11 miljoni euro eest üle Kreeka riigile vastavalt kohtuvälisele kokkuleppele, millega tasaarvestati vastastikused nõuded (TVX Hellase nõue Kreeka vastu oli 293,5 miljonit eurot). Samal päeval müüs Kreeka riik Cassandra kaevandused varasid eelnevalt hindamata ja avalikku pakkumismenetlust korraldamata 11 miljoni euro eest ettevõtjale Ellinikos Xrysos. Müügitehing hõlmas: a) Stratoni, Skouriesi ja Olympiase kaevandust koos asjaomaste kaevandamisõigustega, b) maad, c) maavarasid ja d) põhivara (kaevandus- ja töötlemisseadmed, töötajate elamud ja tööstushooned). Kreeka ametiasutuste sõnul oli meetme eesmärk leida omanik, kes sooviks kaevandusi käitada, ja seega säilitada tööhõive ning kaitsta keskkonda.
II.d. 2. MEEDE: MAKSUVABASTUS JA ÕIGUSABIKULUDE VÄHENDAMINE
(16)
Kreeka müüs Cassandra kaevandused Ellinikos Xrysosele vastavalt nende vahel sõlmitud lepingule, mis ratifitseeriti seadusega 3220/2004 (8). Kõnealuse seaduse kohaselt vabastati Ellinikos Xrysos kõikidest maksudest. Samuti vähendati õigusabikulusid ja muid tasusid 5 %-ni tegelikust summast, mis oleks tavapäraselt tulnud tasuda. Kreeka ametiasutuste sõnul oli meetme eesmärk motiveerida võimalikke ostjaid, sest kaevanduste väärtus oli negatiivne.
(17)
Kreeka seaduse (9) kohaselt tuleb kinnisvara võõrandamisel tasuda maksu 7 % võõrandatava vara väärtuse esimese 15 000 euro pealt ja 9 % ülejäänud summa pealt. Samuti tuleb Kreeka kaevandusseadustiku (10) kohaselt tasuda kaevandamisõiguste võõrandamise eest erimaksu 5 % võõrandatava õiguse väärtusest (st kaevanduse väärtusest).
(18)
Käesolevas otsuses sai komisjon 1. ja 2. meetmega antud riigiabi kogusummaks 15,34 miljonit eurot, olles uurinud:
a)
Cassandra kaevanduste alla kuuluva kolme üksiku kaevanduse (Stratoni, Olympias ja Skouries) väärtust, tuginedes müügitehingu ajal kehtinud majandusnäitajatele ja uurides, kas kõnealused kaevandused on käitatavad (vt põhjalik analüüs punktides 63-79);
b)
Cassandra kaevanduste alla jääva maa väärtust, mis on välja arvutatud hindamisaruandes (vt punkt 19) ja mida võrreldi hinnaga, mis maksti suurema osa nimetatud maa eest 1995. aasta avalikul pakkumisel (vt põhjalik analüüs punktides 80-90);
c)
2003. aasta müügitehinguga Ellinikos Xrysose omandatud maavaravarude väärtust, tuginedes samale hindamisaruandele (vt põhjalik analüüs punktides 91-97);
d)
tasumisele kuuluva maksu summat, millest Ellinikos Xrysos müügilepinguga vabastati (vt põhjalik analüüs punktides 118-124).
(19)
Komisjon väljendas 10. detsembri 2008. aasta otsuses menetluse algatamise kohta kahtlust, kas Kreeka müüs Cassandra kaevandused Ellinikos Xrysosele turuhinnaga, sest müügitehing toimus avatud pakkumismenetluseta ja varade sõltumatu hindamiseta, ja kas müük turuväärtusest madalama hinnaga on kooskõlas ELi toimimise lepinguga. Komisjon viitas Cassandra kaevanduste varade hindamisaruandele, mis oli koostatud Ellinikos Xrysose aktsionäri European Goldfields nimel. Aruande kohaselt oli Cassandra kaevanduste varade õiglane turuväärtus 500 miljonit USA dollarit (mis võrdus 30. juunil 2004 sel kuupäeval kehtinud USA dollari/euro vahetuskursi 1 euro = 1,2155 USA dollarit (11) alusel 411 miljoni euroga). Aruande (edaspidi „Behre Dolbeari aruanne”) koostas Behre Dolbear International Ltd, kes on European Goldfields’i sõnul „rahvusvaheline tunnustatud mineraalitööstuse konsultatsiooniettevõtja” (12).
(20)
Samuti väljendas komisjon kahtlust, et maksuvabastus ja õigusabikulude vähendamine kujutasid endast ettevõtja vabastamist riigi ees olevatest finantskohustustest, mis olid kooskõlas ELi toimimise lepinguga.
III KREEKA JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
III.a. KREEKA JA ABISAAJA MÄRKUSED
(21)
Kuna Kreeka ja abisaaja märkused on suures osas kattuvad, käsitleb komisjon neid punktides 22-31 koos.
(22)
Kreeka ametiasutuste ja abisaaja sõnul tegutses Kreeka 2003. aasta müügitehingus vahendajana üksnes põhjusel, et TVX Hellas, kelle suhtes oli käimas pankrotimenetlus, ei saanud kaevandusi Ellinikos Xrysosele otse müüa. Samuti väidavad nad, et Kreeka ei ole kunagi olnud kaevanduste omanik ega saanud 2003. aasta müügitehingust mingit tulu, sest 11 miljonit eurot maksti otse TVX Hellasele. Nad väidavad ka, et 1995. aastal toimus müügitehing TVX Hellase ja eelmise omaniku vahel, kes oli likvideerimisel eraettevõtja, ning seepärast ei olnud 2003. aasta müügitehing seotud riigi vahenditega.
(23)
Lisaks sellele väidavad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et müügitehingu toimumise ajal oli Cassandra kaevanduste turuväärtus vähenenud või isegi negatiivne, sest nende tegevus oli olnud pikka aega katkestatud ja kaevandamisload olid tühistatud. Kaevanduste negatiivset turuväärtust näitab ka asjaolu, et TVX Hellase omanik Kinross, kes on turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, hindas investeeringutelt saadud suurt kahjumit kapitaliseerides kaevanduste väärtuse negatiivseks. Nad märgivad, et positiivset hinda, mida maksis Ellinikos Xrysos, kes on samuti eraettevõtja, põhjendab lepingu tühistamisklausel, millega kõrvaldati ostja risk. Lisaks väidavad nad, et kaevandusettevõtja omandatud maad saab kasutada üksnes kaevandamiseks ja sellel puudub turuväärtus, sest Kreeka õiguse kohaselt on kaevandamine neis piirkondades esmatähtis tegevusala. Seepärast väidavad nad, et kuna kaevandamisõiguste väärtus vähenes pikaks ajaks katkestatud tegevuse ja tühistatud kaevandamislubade tõttu, siis vähenes selle tulemusena ka maa väärtus. Ellinikos Xrysosele müüdud varade hulka kuulunud kullavarude kohta väidavad nad lõpuks, et 2003. aastal oli nende väärtus kulla suhteliselt madala hinna ja suhteliselt kõrgete seotud kulude, näiteks transpordi- ja töötlemiskulude tõttu negatiivne.
(24)
Lisaks eespool nimetatule ja seoses turumajanduse kriteeriumitega, mida tuleb tehingus arvesse võtta, väidavad Kreeka valitsus ja abisaaja, et selliste kriteeriumite hulka kuuluvad ka ettevõtte maine ja töötajate rahuloluga seotud keskkonnaalased ning sotsiaalsed probleemid. Seda toetab asjaolu, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja TVX Hellas võttis asjaomast hüvitist makstes arvesse ka tööjõu ja keskkonnaga seotud probleeme. Samuti väidavad nad, et kaevanduste müümata jäämisel peaks Kreeka riik kandma märkimisväärseid keskkonnakulusid - kokku ligikaudu 15,7 miljonit eurot. Samal ajal väidavad nad, et Ellinikos Xrysose makstud hind vastas turumajanduse kriteeriumitele, sest see oli võrdne eraettevõtja TVX Hellase küsitud hinnaga. Kreeka ja abisaaja sõnul oleks TVX Hellas küsinud kõrgemat hinda, kui ta oleks saanud seda teha. Lisaks väidavad nad, et Ellinikos Xrysose makstud hind oli võrdne TVX Hellase raamatupidamisaruannetes kajastatud varade arvestusliku väärtusega. Lõpuks väidavad nad, et 2003. aasta müügitehingus makstud hind väljendas kaevanduste tegelikku väärtust, st Stratoni kaevanduse väärtust, sest see oli ainus tegutsev kaevandus. Seoses Skouriesi kaevandusega väidavad Kreeka ja abisaaja, et seal ei ole kunagi kaevandatud ega sinna investeeritud, välja arvatud mäetööstusuuringud, mida TVX Hellas tegi enne 2003. aasta müügitehingut. Nad väidavad ka, et Skouriesi kaevanduses kaevandamise alustamiseks tuleb teha märkimisväärne investeering. Eespool esitatud põhjendustest lähtudes väidavad nad, et 2003. aasta müügitehing ei andnud Ellinikos Xrysosele eeliseid.
(25)
Mis puutub Behre Dolbeari aruandesse, siis ei Kreeka ega abisaaja kahtle Behre Dolbeari usaldusväärsuses. Nad ei nõustu siiski aruandega, väites, et seda ei saa arvesse võtta, sest selle eesmärk oli äratada investorite tähelepanu ja selle vaatlushetk (2004. aasta juuni) oli müügitehingu toimumise ajast (2003. aasta detsember) erinev. Nad väidavad ka, et kaevanduste väärtuse hindamisel lähtus Behre Dolbear varade ja asjaomaste kaevandamislubade väärtusest, samal ajal kui Ellinikos Xrysos omandas üksnes varad ja Kreeka riik pidi andma kaevandamisload hiljem. Lisaks väidavad nad, et aruandes viidatakse Ellinikos Xrysose jätkuvuseelduslikule väärtusele, mitte müüdud varadele, ja seepärast ei kajastata selles 2003. aasta detsembris Kreeka riigi müüdud varade väärtust. Lõpuks väidavad nad, et aruande 37. leheküljel esitatud tabelis 5.3 on Behre Dolbear hinnanud tootmist alustavate Cassandra kaevanduste nüüdispuhasväärtuse negatiivseks (-2,59 miljonit USA dollarit); tegelikult makstud hind (11 miljonit eurot) oli seega kaevanduste turuväärtusest suurem.
(26)
Kreeka väidab, et kui siiski lähtuda Behre Dolbeari aruandest, siis aruandes kasutatud kolmest eri meetodist on vastuvõetav üksnes tulumeetod, sest see on peamine rahvusvaheliselt kasutatav hindamismeetod, ja üksnes seoses hindamispäevaga ning tingimusel, et saadakse kaevandamisload ja tehakse märkimisväärsed investeeringud.
(27)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja möönavad, et Kreeka müüs varad avatud pakkumismenetluseta ja eelneva hindamiseta otse Ellinikos Xrysosele, sest vajadus kaitsta töökohti ja keskkonda seadis müügile ajalise piirangu. Samuti väidavad nad, et TVX Hellas oli esitanud Kreeka vastu 293,5 miljoni euro suuruse nõude seoses kaevandustesse (mille tegevus peatati pärast 2002. aasta tühistamisotsuste vastuvõtmist) tehtud investeeringutest saadud kahjuga ja keskkonnakaitsega kantud kuludega. Nad väidavad, et müügilepingus puudus klausel säilitatavate töökohtade miinimumarvu kohta, sest kaevandamine nõuab palju töötajaid, kuid samal ajal pole töökohtade säilitamise kohustuse suurust võimalik kindlaks määrata. Nad väidavad kokkuvõttes, et kui komisjon peaks andma sissenõudekorralduse, võidakse taotleda lepingu tühistamist ja sellisel juhul peab Kreeka maksma ettevõtjale tagasi 11 miljonit eurot ning varad tuleb riigile tagastada.
(28)
Lisaks sellele väidavad Kreeka ametiasutused, et aluseks oli võimalik võtta 1995. aasta avatud pakkumismenetluses kindlaksmääratud väärtuselt ja et maa väärtus ei olnud muutunud. Nad märgivad, et Behre Dolbeari aruandes kasutatud meetod (tulumeetod) on vastuvõetav, kuid üksnes seoses aruande kuupäevaga (30. juuni 2004) ja tingimusel, et saadakse kaevandamisload ja tehakse märkimisväärsed investeeringud. Kreeka ametiasutused möönavad lõpuks, et müügitehingu toimumise ajal oli Stratoni kaevandusel kehtiv kaevandamisluba ja seega oli tegemist tegutseva kaevandusega, mis vastas Behre Dolbeari aruande „tootmist alustava kaevanduse” tingimusele.
(29)
Seoses maksuvabastuse ja õigusabikulude vähendamisega väidab abisaaja, et kaevanduste võõrandamisel tasutav seadusjärgne maks ei olnud käesolevas juhtumis kohaldatav. Kreeka sõnul oli kaevanduste väärtus pealegi negatiivne ja seepärast oli vaja võimalikke ostjaid motiveerida. Samuti väidab Kreeka, et Kreeka kaevandusseadustiku artiklis 173 on sätestatud umbes 5 % maksumäär, kuid üksnes tehingute puhul, mis toimuvad „mõjuvatel põhjustel” (με επαχθή αιτία), mis Kreeka sõnul tähendab tehingut, mille põhjuseks on õnnetu juhus (nt omaniku surm); seepärast ei olnud see maksumäär käesolevas juhtumis kohaldatav. Abisaaja väidab lisaks, et müügileping ei ole tühistamisklausli tõttu veel lõplik ja seega oleks maksu kohaldamine ennatlik. Lõpuks väidab abisaaja, et õigusabikulude vähendamine ei ole seotud riigi vahenditega, sest juristid on kutsealal töötavad eraettevõtjad ja nende tasudelt maksti nõuetekohaselt maksu.
(30)
Kreeka tunnistab, et kõikide maamüügitehingute puhul tuleb tõepoolest tasuda maks määraga 7-9 %, sõltumata sellest, kas müüakse ettevõtte või eraisiku vara.
(31)
Lõpuks väidavad nii Kreeka kui ka abisaaja, et isegi kui 2003. aasta müügitehing kujutas endast Ellinikos Xrysosele antud riigiabi, oli see vastavalt müügitehingu ajal kohaldatavatele 1998. aasta regionaalabi suunistele ja 2002. aasta mitut valdkonda hõlmavale raamprogrammile (ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmiseks) abikõlblik, sest ettevõte asus piirkonnas, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt abikõlblik. Samuti väidab abisaaja, et ta on abikõlblik vastavalt üldise grupierandi määrusele, 2008. aasta suunistele keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c, sest asjaomane investeering oli seotud riigi jaoks elulise tähtsusega valdkonna ja piirkonnaga. Seoses maksuvabastusega väidab abisaaja, et maksu summa oli 38 000 eurot; seega oli see alla vähese tähtsusega abi piirmäära (100 000 eurot kolme aasta jooksul) (13) ega andnud Ellinikos Xrysosele eelist.
III.b. MUUDE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(32)
Komisjonile esitas oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta ka Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch väidab, et Cassandra kaevandused hõlmavad ka tähtsat kinnisvara, mis oluliselt suurendab kaevanduste koguväärtust, kuid mida ei võetud Behre Dolbeari aruandes arvesse. Hellenic Mining Watch lükkab tagasi töötusega seotud põhjused, millele tuginedes ei järgitud kaevanduste võõrandamisel õiguslikku menetlust, ja väidab, et müügileping ei kohustanud Ellinikos Xrysost võtma tööle konkreetset või minimaalset arvu töötajaid.
(33)
Samuti lükkab Hellenic Mining Watch tagasi keskkonnakaalutlused, millele tuginedes ei järgitud kaevanduste võõrandamisel õiguslikku menetlust, ja väidab, et 2003. aasta müügilepingu artikkel 1 vabastab Ellinikos Xrysose vastutusest keskkonna kahjustamise eest, kui kahju või selle põhjus ilmnes enne müügilepingu ratifitseerimise seaduse avaldamist. Hellenic Mining Watch väidab lõpuks, et kaevanduste varade hulka kuulusid ka väga väärtuslikud (80 miljonit eurot) kullasisaldusega maavarad, mida ei ole Ellinikos Xrysosega sõlmitud müügilepingus nimetatud.
(34)
Vastuses Hellenic Mining Watch’i märkustele kordab Kreeka oma seisukohta, et Ellinikos Xrysos ei ole riigiabi saanud. Eelkõige väidab Kreeka, et ta ei olnud kaevanduste omanik ega ka müüja, vaid lihtsalt kahe osapoole vahelise tehingu vahendaja. Kreeka väidab lisaks, et Hellenic Mining Watch’i väited on ebamäärased, ebaõiged ja vastuolulised. Lõpuks väidab Kreeka, et Hellenic Mining Watch soovib Cassandra kaevandused riigile tagastada, sest tema peamine eesmärk on keskkonnakaitse.
(35)
Komisjonile esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta ka Cassandra kaevanduse ametiühingud, (15) kes avaldasid kahtlust, et meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi ning rõhutasid kaevanduste tähtsust majandusele ja tööhõivele.
IV ABI HINDAMINE
(36)
Järgnevas osas hindab komisjon kõnealuseid meetmeid eespool esitatud asjaolude ja Kreeka ning muude kolmandate isikute väidete alusel. Esiteks hindab komisjon riigiabiabi olemasolu vaatlusalustes meetmetes, et teha kindlaks, kas tegemist on riigiabiga või mitte (punkt IV.a). Teiseks, kui meede on tõepoolest seotud riigiabiga, hindab komisjon selle kokkusobivust siseturuga (punkt IV.b).
IV.a. ABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
(37)
Selleks et teha kindlaks, kas meede kujutab endast riigiabi, peab komisjon hindama, kas vaidlustatud meede vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1, milles on sätestatud, et „[k]ui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
(38)
Kõnealust sätet arvesse võttes hindab komisjon järgnevalt, kas Ellinikos Xrysose kasuks võetud vaidlustatud meede kujutab endast riigiabi.
1. MEEDE: TURUVÄÄRTUSEST MADALAM MÜÜGIHIND
a. Eelis
(39)
Kui riik müüb vara selle turuväärtusest madalama hinnaga, annab see ostjale (kes saab vara subsideeritud hinnaga) eelise, mis võib kujutada endast riigiabi. Vara müüakse seevastu turuväärtusega (ja seega on riigiabi välistatud), kui hinna määrab sõltumatu hindaja ja see vastab müügihinnale või kui müük toimub võistleva, avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetlusega ning valitakse kõrgeim hind (16).
(40)
Käesolevas juhtumis müüdi Cassandra kaevandused avaliku pakkumismenetluseta ja igasuguse hindamiseta. Riigiabi vältimiseks peab riik tegutsema ratsionaalse, maksimaalset kasumit taotleva eraomanikuna, st „turumajandusliku müüjana”, ja taotlema müügist suurimat rahalist kasu. Seega hindas komisjon käesoleva juhtumi puhul seda, kas Kreeka riik tegutses turumajandusliku müüjana.
(41)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et turumajanduse kriteeriumitena peaksid arvesse minema ka keskkonnaalased ja sotsiaalsed probleemid, sest need on seotud ettevõtte maine ja töötajate rahuloluga. Nende arvates toetab nende väidet asjaolu, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja TVX Hellas võttis oma töötajatele hüvitist makstes arvesse ka tööhõive- ja keskkonnaküsimusi, sh varasemaid keskkonnaalaseid kohustusi (enne 2003. aasta müügitehingut võetud kohustusi). Nad väidavad, et alandatud hinnaga nõustuks sama moodi ka turumajanduslik müüja, et lahendada keskkonnaalased ja sotsiaalsed probleemid.
(42)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Keskkonnaalased ja sotsiaalsed probleemid on oma olemuselt avaliku korraga seotud probleemid, millega tegelevad riigiasutused. Turumajanduslik müüja võib töötust ja keskkonnaprobleeme arvesse võtta (vähemalt mõnevõrra), et kaitsta või parandada enda mainet sotsiaalselt või keskkonna suhtes vastutustundliku ettevõtjana, kuid mitte sel määral, et see kahjustaks oluliselt tema finantshuve. Igal juhul oleks ratsionaalne turumajanduslik müüja müügitehingut sooritades hinnanud ja kindlaks määranud kõik kõnealustest probleemidest tulenevad maksed või kulud, et otsustada, kuidas need mõjutaksid vastuvõetavat hinda. Komisjon märgib, et käesolevas juhtumis ei sisalda leping selliseid finantsnäitajaid ja Kreeka ei tõendanud, et ta hindas müügitehingu toimumise ajal selliseid finantskulusid.
(43)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad ka, et kaevanduste turuväärtus oli negatiivne, mida kinnitas asjaolu, et TVX Hellase omanik - turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja Kinross - hindas oma investeeringutelt teenitud suurt kahjumit kapitaliseerides kaevanduste väärtuse negatiivseks.
(44)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. TVX Hellas peatas äritegevuse Cassandra kaevandustes, sest riiginõukogu tühistas kaevandamisload. Stratoni kaevanduse kaevandamisluba siiski kehtis sel ajal, mil TVX Hellas kaevanduse Kreekale müüs (vt punkt 13), samal ajal kui Olympiase luba oli tühistatud. Seepärast leiab komisjon, et TVX Hellase otsus Cassandra kaevandused maha müüa oli seotud Olympiase kaevandusse tehtud märkimisväärse investeeringu nurjumisega. TVX Hellase tegutsemisviis oli seega seotud Olympiase kaevandusse tehtud investeeringute väärtusega, mitte Stratoni kaevanduse väärtusega.
(45)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja tunnistavad, et Kreeka müüs varad otse Ellinikos Xrysosele ilma avatud pakkumismenetluse ja eelneva hindamiseta, sest vajadus kaitsta töökohti ja keskkonda seadis ajalise piirangu. Viimatimainitud asjaoluga seoses väidavad nad, et kaevanduste müümata jätmine oleks tähendanud Kreeka riigi jaoks märkimisväärseid keskkonnakulusid - kokku ligikaudu 15,7 miljonit eurot. Seoses tööhõivega nõustuvad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et müügileping ei sisaldanud klauslit töökohtade minimaalse arvu kohta, kuid väidavad, et töökohtade säilitamise kohustust ei ole võimalik arvuliselt kindlaks määrata ja kaevandamiseks on vaja palju töötajaid.
(46)
Eeltoodut arvesse võttes märgib komisjon, et müüdud varade väärtust ei hinnatud enne müüki ja müük ei toimunud avatud menetlusega, vaid otse ostjale. Seoses keskkonnakuludega, mida Kreeka väidetavalt oleks pidanud kandma, märgib komisjon, et ei lepingus ega üheski muus samal ajal koostatud dokumendis ei ole selliseid kulusid nimetatud. Samuti märgib komisjon, et ostjale ei pandud mingeid täiendavaid keskkonnaalaseid kohustusi lisaks kohaldatavates õigusaktides sätestatutele. Komisjon leiab, et kui keskkonnakulusid võetaks arvesse müügihinda määrava tegurina, hindaks eraõiguslik müüja enne müügihinna kindlaksmääramist neid kulusid hoolikalt ja määraks kindlaks nende suuruse. Kreeka ei ole tõendanud, et ta hindas müügitehingu toimumise ajal neid kulusid ja määraks kindlaks nende suuruse või et ta võttis selliseid keskkonnakulusid muul viisil arvesse.
(47)
Samuti märgib komisjon, et 2003. aasta müügileping ei sisaldanud klauslit, mis kohustab ostjat säilitama või looma miinimumarvu töökohti. Seepärast ei saa komisjon nõustuda väitega, et ostjal oli kohustus säilitada rohkem töökohti kui majanduslikult vajalik, sest müügileping ei sisaldanud kohustust säilitada konkreetne arv töökohti. Komisjon leiab seega, et eraõigusliku müüja seisukohast ei saa kaevanduste turuväärtusest madalamat müügihinda põhjendada ühegi väitega, mis on seotud töökohtade arvuga või tööhõive kaitsmisega.
(48)
Komisjon ei saa seega punktidele 46 ja 47 tuginedes nõustuda Kreeka ja abisaaja väidetega, mis on esitatud punktis 45.
(49)
Seoses tööhõive ja keskkonnakaitsega (vt punkt 45) lükkab Hellenic Mining Watch tagasi töötusega seotud põhjused, millele tuginedes ei järgitud kaevanduste võõrandamisel õiguslikku menetlust, ja väidab, et müügileping ei kohustanud Ellinikos Xrysost võtma tööle konkreetset või miinimumarvu töötajaid. Samuti väidab Hellenic Mining Watch, et Ellinikos Xrysos sai eelise, sest 2003. aasta müügilepingu artikliga 1 vabastatakse Ellinikos Xrysos vastutusest keskkonnakahju eest, kui kahju tekkis või selle põhjus ilmnes enne müügilepingu ratifitseerimise seaduse avaldamist.
(50)
Hellenic Mining Watch’i eespool nimetatud teise väite kohta märgib komisjon, et 2003. aasta müügileping ei vabasta Ellinikos Xrysost vastutusest keskkonnakahju eest, kui kahju tekkis või selle põhjus ilmnes enne müügilepingu ratifitseerimise seaduse avaldamist. Komisjon leiab, et lepingu eespool nimetatud säte ei anna Ellinikos Xrysosele müügihinnast sõltumatut eraldiseisvat eelist. Eraõiguslikes lepingutes esineb sageli klausleid, millega varasemad finantskohustused jagatakse müüja ja ostja vahel. Lõppkokkuvõttes võtavad müügitehingu pooled müügihinna kindlaksmääramisel selliseid klausleid arvesse. Seepärast on käesolevas juhtumis põhiküsimus selles, kas müügitingimustes kajastus kaevanduste turuväärtus.
(51)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et 2003. aasta müügitehing ei andnud Ellinikos Xrysosele eelist, sest Ellinikos Xrysose makstud hind võrdus enne Kreeka riiki Cassandra kaevanduste omanikuks olnud TVX Hellase raamatupidamisaruannetes kajastatud varade arvestusliku väärtusega.
(52)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Komisjon leiab, et TVX Hellase arvestuslikku väärtust ei saa varade väärtuse kindlaksmääramisel arvesse võtta, sest varade väärtusest on maksustamise eesmärgil maha arvatud ettevõtte varade kulum (17) ja tegemist on varade arvestusliku väärtusega. Väljakujunenud kohtupraktika (18) kohaselt ei võrdu arvestuslik väärtus alati turuväärtusega, kui varasid hinnatakse eesmärgiga määrata kindlaks nende müügihind. Samuti võõrandati kõnealused varad eraldi ja kulum, mille eelmine omanik maha arvestas, oli seotud ainult tema enda raamatupidamisarvestuse ja maksustamisega.
(53)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et Ellinikos Xrysose makstud hind vastas turumajanduse kriteeriumitele, sest see võrdus hinnaga, mida küsis eraettevõtja TVX Hellas. Kui viimane oleks saanud, oleks ta küsinud kõrgemat hinda.
(54)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Komisjon märgib, et hind, mida Kreeka TVX Hellasele maksis, saadi kahe osapoole vastastikuste nõuete tasaarveldamise tulemusena. Samuti märgib komisjon, et TVX Hellase nõue Kreeka vastu oli 293,5 miljonit eurot (vt punkt 15). Neist põhjendustest johtub, et kui kahe poole nõuded oleksid olnud erinevad, oleks tasaarveldamise lõpptulemus olnud erinev, kuigi see oleks olnud seotud samade varade müügiga. Seepärast leiab komisjon, et nõuete tasaarveldamine ei vastanud müüdud varade väärtusele.
(55)
Samal ajal märgib komisjon, et nõuded koosnesid mõlema poole esitatud hüvitustaotlustest. Eelkõige Kreeka nõue oli seotud keskkonnakahjuga, mille TVX Hellas väidetavalt põhjustas. TVX Hellase nõue koosnes keskkonnakuludest ja investeeringukahjumist, mis ettevõte väidetavalt kandis kaevandamislubade tühistamise tõttu 2002. aastal. Komisjon märgib ka, et eespool nimetatud tasaarveldamise ajal varade väärtust ei hinnatud. Seega oli hind (11 miljonit eurot), millega Cassandra kaevandused Kreekale müüdi, seotud kahe poole väidetavate kohustustega, mitte varade väärtusega.
(56)
Lõpetuseks märgib komisjon, et TVX Hellase otsus Cassandra kaevandused müüa oli seotud Olympiase kaevandusse tehtud märkimisväärse investeeringu nurjumisega ja seega Olympiase kaevandusse tehtud investeeringu väärtusega, mitte Stratoni kaevanduse väärtusega. Ellinikos Xrysos ei teinud selliseid investeeringuid ja seega ei mõjutanud teda kõnealuse investeeringu nurjumine. Sel põhjusel leiab komisjon, et hinnas (11 miljonit eurot), millega Cassandra kaevandused Kreekale müüdi, kajastus üksnes TVX Hellase ja Kreeka ärisuhe ning TVX Hellase konkreetne olukord müügitehingu toimumise ajal. Seepärast ei vastanud hind sellisele eraldi ärilepingule nagu Kreeka ja Ellinikos Xrysose vahel sõlmitud leping.
(57)
Eespool esitatud põhjendustest lähtudes (punktid 54-56) leiab komisjon, et Kreeka ja TVX Hellase nõuete tasaarveldamine ja varade väärtus ei olnud omavahel seotud.
(58)
Eeltoodule tuginedes ja selle kindlaks tegemiseks, kas müügihind vastas varade turuväärtusele, jagas komisjon varad kolme kategooriasse: a) kaevandused, b) maa ja c) maavarad. Varade turuväärtuse arvutamisel tugines komisjon Behre Dolbear aruandele (vt punkt 19). Maa puhul kontrollis komisjon aruandes nimetatud väärtust, kasutades kõnealuse maa eest eelmises pakkumismenetluses 1995. aastal makstud hinda (vt punkt 11).
(59)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et Behre Dolbeari aruannet ei saa arvesse võtta, sest selle eesmärk oli äratada investorite tähelepanu. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest investorite tähelepanu äratamine on iga sellise hindamisaruande esmatähtis ja õiguspärane eesmärk, mis on koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja nimel, kes otsib finantsturgudel vahendeid. Hinnangu paikapidavuse kontrollimine on oluline, kuid hinnangu õigsuses kahtlemiseks ei piisa üksnes asjaolust, et hindamisaruande eesmärk on äratada investorite tähelepanu.
(60)
Samuti väidavad Kreeka ja abisaaja, et aruannet ei saa arvesse võtta, sest selle vaatlushetk (2004. aasta juuni) oli müügitehingu toimumise ajast (2003. aasta detsember) erinev.
(61)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Komisjon märgib, et Behre Dolbeari aruande kuupäev on tõepoolest 30. juuni 2004, kuid selle sisu saab lugeda kehtivaks ka 2003. aasta detsembris toimunud müügi suhtes, sest aruanne põhineb metallihindade kõikumisel ajavahemikus 1993-2003.
(62)
Kreeka riik ja Ellinikos Xrysos väidavad, et aruanne käsitleb Ellinikos Xrysose jätkuvuseelduslikku väärtust, mitte müüdud varasid, ega näita seega nende varade väärtust, mis Kreeka riik müüs 2003. aasta detsembris. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest ettevõtte koguväärtuse arvutamiseks esitatakse aruandes müüdud varade üksikasjalik hinnang nimetuste kaupa.
a.a Kaevanduste väärtuse arvutamine
a.a.1. Kaevanduste väärtust käsitlevad väited
(63)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et müügitehingu toimumise ajal oli Cassandra kaevanduste turuväärtus vähenenud või isegi negatiivne, sest nende tegevus oli pikaks ajaks katkestatud ja kaevandamisload olid tühistatud. Samuti väidavad nad, et 2003. aasta müügitehingus makstud hind vastas Stratoni kaevanduse väärtusele, sest see oli ainus tegutsev kaevandus. Eelkõige möönab Kreeka, et müügitehingu toimumise ajal oli Stratoni kaevandusel kehtiv kaevandamisluba ja seega oli tegemist tegutseva kaevandusega, mis vastas Behre Dolbeari aruande „tootmist alustava kaevanduse” tingimusele.
(64)
Komisjon märgib, et 2002. aasta tühistamisotsused mõjutasid üksnes Olympiase kaevanduse väärtust, sest müügitehingu toimumise ajal oli Stratoni kaevandusel kehtiv kaevandamisluba ja seega ka väärtus. Samal ajal lõpetas TVX Hellas tegevuse, sest pärast Olympiase kaevanduse kaevandamisloa tühistamist nurjus tema kullakaevanduse valdkonda tehtud investeering. Tema tegutsemisviis oli seega seotud üksnes Olympiase kaevandusse tehtud investeeringu väärtusega, mitte Stratoni kaevanduse väärtusega.
(65)
Seoses Skouriesi kaevandusega väidavad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et seal ei ole kunagi kaevandatud ega sinna investeeritud (välja arvatud mäetööstusuuringud, mis TVX Hellas tegi enne 2003. aasta müügitehingut), ja et seal kaevandamise alustamiseks on vaja teha märkimisväärseid investeeringuid.
(66)
Komisjon märgib, et Skouriesi kaevandusel puudus kaevandamisluba ja väljaehitatud infrastruktuur. Kreeka ametiasutused ja abisaaja ei esitanud siiski mingit teavet ega sisulisi väiteid, mis tõendaksid, et ametiasutused ei andnud Skouriesi kaevandusele kaevandamisluba või et kaevandamine ei olnud majanduslikult teostatav. Behre Dolbeari aruande kohaselt olid Skouriesi kaevanduse arendamise ja rajamise kapitalikulu 2004. aastal 268 miljonit USA dollarit ehk 220 miljonit eurot. Behre Dolbear avaldab oma aruandes arvamust, et kõnealune kulu on „mõistlik”. Seepärast leiab komisjon, et puudusid halduslikud või majanduslikud asjaolud, mis oleksid takistanud Skouriesi kaevandusele kaevandamislubade väljastamist või infrastruktuuri väljaehitamist ja seal kaevandamist.
(67)
Eespool esitatud põhjendustest (punktid 63-66) lähtudes leiab komisjon, et müügitehingu toimumise ajal ohustasid 2002. aasta tühistamisotsused tõepoolest Olympiase kaevanduse turuväärtust, kuid mitte Stratoni ja Skouriesi kaevanduse turuväärtust. Seepärast oli 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal võimalik hinnata Cassandra kaevanduste turuväärtust.
a.a.2. Kaevanduste väärtuse arvutamine
(68)
Komisjon uuris Cassandra kaevanduste väärtuse arvutamiseks Cassandra kaevanduste alla kuuluva kolme kaevanduse (Stratoni, Olympiase ja Skouriesi kaevandus) puhul järgmist kahte asjaolu: a) kaevanduse väärtus, mis peaks põhinema müügitehingu ajal kehtinud majanduslikel teguritel, ja b) kaevanduse võime tegutseda eespool nimetatud väärtuse realiseerimiseks. Nende alusel jõudis komisjon järeldusele, et Stratoni ja Skouriesi kaevandusel oli teatav realiseeritav väärtus, kuid Olympiase kaevanduse väärtust oli 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal raske kindlaks määrata.
(69)
Komisjon kasutas kaevanduste väärtuse hindamiseks Behre Dolbeari aruannet. Aruandes kasutatakse Cassandra kaevanduste õiglase turuväärtuse arvutamiseks kolme meetodit: a) tulumeetod, (19) b) seotud tehingute (võrreldavate müügitehingute) meetod ja c) turukapitalisatsiooni meetod (20). Nimetatud kolme meetodi abil saadi vastavalt järgmised väärtused: a) 130,3-402,5 miljonit USA dollarit ehk 107,2-331,1 miljonit eurot, b) 504,7 miljonit USA dollarit ehk 415,2 miljonit eurot ja c) 614,9 miljonit USA dollarit ehk 505,9 miljonit eurot. Tulumeetodi abil saadud tuluvahemik tulenes eri hinnakujundusstsenaariumite kasutamisest (vt punkt 72). Komisjon kasutas kõnealusest kolmest meetodist tulumeetodit. Põhjendused on esitatud järgnevas tabelis.
Tabel
Tulumeetodi kasutamise põhjendused
Tulumeetod
Seotud Tehingud
Turukapitalisatsioon
Tulumeetodi kasutamisel saadakse iga kaevanduse üksikasjalik väärtus, mis põhineb kaevanduste müümise ajal teada olnud metallihindadel. Tehingualuse vara väärtuse hindamisel võib arvesse võtta üksnes tehingu toimumise ajal kehtinud asjaolusid.
Seotud tehingute meetodi kasutamine on küsitav, sest kaks eri kaevandust ei saa olla identsed. Behre Dolbeari sõnul on seotud tehingute meetod vastuoluline, sest iga maardla, isegi kui tegemist on sama maavaraga, erineb muudest maardlatest mineraloogiliselt, kaevandustingimustelt, metallurgiliselt, keskkonnaaspektide, kaasnevate sotsiaalsete probleemide, maagi aherainesisalduse jne poolest.
Behre Dolbeari aruanne sisaldab ka American Appraisal Associates’i märkust turukapitalisatsiooni meetodi kohta, mille kohaselt soovitatakse turukapitalisatsiooni meetodit teisese või praktilistel kogemustel põhineva hindamismeetodina, mis sobib esmaste meetoditega saadud hinnangute kontrollimiseks.
Tulumeetod on esmane hindamismeetod ja seega usaldusväärsem. Lisaks saab käesolevas juhtumis turukapitalisatsiooni meetodi abil kontrollida üksnes väärtust, mis saadi turukapitalisatsiooniga 2004. aasta esimeses pooles, mis ei ole vastuvõetav, sest see teave käsitleb müügijärgset aega. Seepärast ei saa turukapitalisatsiooni meetodit kasutada isegi teisese hindamismeetodina.
Tundub, et Behre Dolbear peab usaldusväärsemaks tulumeetodil saadud väärtust, sest ta märgib, et „[a]astate jooksul on Behre Dolbear eriti rõhutanud väärtust, mis on saadud tulumeetodil” (väärtuste kokkuvõte, Behre Dolbeari aruande lk 43).
(70)
Kreeka möönab, et kui kasutada Behre Dolbeari aruannet, siis on vastuvõetav üksnes tulumeetod, sest see on rahvusvaheliselt tunnustatud esmane hindamismeetod, ja üksnes seoses hindamise kuupäevaga (30. juuni 2004) ning tingimusel, et saadakse kaevandamisload ja tehakse märkimisväärsed investeeringud.
(71)
Tulumeetodile tuginedes oli komisjoni hinnangul kaevanduste väärtus 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal järgmine (vt punktid 72-79).
(72)
Tulumeetodiga hinnatakse Cassandra kaevanduste väärtust tootmist alustavate kaevandustena (21) vastavalt kaevanduste tegevusele ja selgelt määratletud kulude ja tõestatud ning tõenäoliste varudega (22). Aruandes kasutatakse väärtuse kindlaksmääramiseks kolme eri stsenaariumit, mis põhinevad järgmistel ajavahemikel kehtinud hindadel: a) 1993.-2003. aasta keskmine b) ainult 2004. aasta esimene pool ja c) 1993.-2003. aasta keskmine, millele liidetakse 2004. aasta esimene pool (jagatud kahega). Komisjon leiab, et ta saab arvesse võtta üksnes 1993.-2003. keskmisel põhinevat stsenaariumit, sest see tugineb hindadele ja kuludele, mis olid teada müügitehingu toimumise ajal, st 2003. aasta detsembris. Lisaks ei näita Behre Dolbeari kasutatud varasemad, 1993.-2003. aasta hinnad kogu ajavahemiku 1993-2003 jooksul mingit kindlat suundumust, st need kõiguvad aastate jooksul, ja seepärast leiab komisjon, et 1993.-2003. aasta keskmine näitab paremini metallituru suundumusi. Samuti ei vasta kaevanduste väärtusele 2004. aasta esimese poole hinnad, sest need näitavad üksnes hetkeolukorda ega võta arvesse kõikumisi. Kõikumiste arvessevõtmine on väga tähtis, et vähendada ebatavaliste muutuste või juhuslike sündmuste mõju ja saada kaevanduste väärtusest usaldusväärne ülevaade.
(73)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et Behre Dolbear hinnangul oli tootmist alustavate Cassandra kaevanduste nüüdispuhasväärtus negatiivne, st -2,59 miljonit USA dollarit (aruande lk 37, tabel 5.3), ja seega oli tegelikult makstud hind (11 miljonit eurot) kaevanduste turuväärtusest suurem.
(74)
Komisjon märgib, et kolme (tootmist alustava) kaevandusprojekti tulumeetodil saadud nüüdispuhasväärtus on eraldivõetuna järgmine: a) Olympiase kaevandus: -28,79 miljonit USA dollarit ehk -23,7 miljonit eurot, b) Stratoni kaevandus: 10,48 miljonit USA dollarit ehk 8,6 miljonit eurot ja c) Skouriesi kaevandus: 15,72 miljonit USA dollarit ehk 12,9 miljonit eurot. Kolme väärtuse summa on negatiivne: -2,59 miljonit USA dollarit.
(75)
Komisjon ei nõustu siiski Kreeka ja abisaaja eespool nimetatud väitega. Ta märgib eeltoodud väärtuste kohta, et (tootmist alustava) Olympiase kaevanduse nüüdispuhasväärtus oli müügitehingu toimumise ajal tõepoolest negatiivne. Komisjon leiab siiski, et Olympiase kaevanduse negatiivne nüüdispuhasväärtus tähendab, et müügitehingu toimumise ajal oleks kaevanduse oodatav kasum olnud viimase 11 aasta jooksul kehtinud hinnataseme juures negatiivne. Kulla hinda arvesse võttes ei oleks ükski Olympiase kaevanduse omanik kaevandust käitanud, et vältida võimaluse korral kahjumit. Kaevandust mitte käitades sai ostja vähendada kahjumit 5,5 miljoni euroni, mis vastab kuludele, mida ostja pidi lepingu kohaselt kandma seoses keskkonnakaitse ja hooldusega. Üksnes sellest ei saa siiski järeldada, et Olympiase kaevanduse väärtus tuleks hinnata -5,5 miljonile eurole, sest kaevanduse omamine annab põhimõtteliselt ka valikuvõimaluse: omanik võib heal ajal (kui kulla hind on piisavalt kõrge) kaevandust käitada ja kehval ajal (kui kulla hind ei ole piisavalt kõrge) seda mitte teha. Järelikult oleks Ellinikos Xrysos võinud nimetatud kaevanduse üle võtta Cassandra kaevanduste osana või selleks, et teha hiljem vajalikud investeeringud eesmärgiga alustada Olympiase kaevanduses uuesti kaevandamist, kui kulla hind tõuseb (oluliselt) kõrgemale eelneva ajavahemiku 1993-2003 tasemest.
(76)
Sellise variandi puhul on usaldusväärse hinnangulise väärtuse leidmine üsna keerukas. Veelgi olulisem on see, et sellist väärtust tuleks korrigeerida võtmaks arvesse (võimalik et suurt) tõenäosust, et isegi kui kulla hind on kasumi teenimiseks piisavalt kõrge, võidakse kaevandusele kaevandamisluba mitte anda. Nagu eespool (vt punkt 12) märgitud, tühistati Olympiase kaevanduse kaevandamisluba ja kullatöötlemisluba keskkonnaga seotud põhjustel, mida peeti tõsisteks. Seepärast tundub olevat asjakohane öelda, et Olympiase kaevandusel on võimaluse väärtust, mis on konservatiivse hinnangu järgi null. Järelikult oleks Olympiase kaevanduse hinnanguline puhasväärtus -5,5 miljonit eurot.
(77)
Komisjon leiab seevastu, et Stratoni ja Skouriesi kaevanduse väärtus on kokku 21,5 miljonit eurot, mis on Behre Dolbeari aruande kohaselt kahe kaevanduse väärtuste summa (vastavalt 8,6 miljonit eurot ja 12,9 miljonit eurot; vt punkt 74), sest:
a.
Stratoni kaevandusel oli kehtiv kaevandamisluba, väljaehitatud infrastruktuur ja tema tegevuse väärtus oli positiivne (positiivne nüüdispuhasväärtus) ning seega oli kaevandus müügitehingu toimumise ajal tegutsev;
b.
Skouriesi kaevanduse puhul leiab komisjon, et puudusid halduslikud või majanduslikud asjaolud, mis oleksid takistanud Skouriesi kaevandusele kaevandamislubade väljastamist või infrastruktuuri väljaehitamist ja seal kaevandamist; ka Skouriesi kaevanduse tegevuse väärtus oli positiivne (positiivne nüüdispuhasväärtus).
(78)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et Behre Dolbeari hinnangu kohast kaevanduste väärtust ei saa arvesse võtta, sest see tugineb nii varadele kui ka asjaomastele kaevandamislubadele, kuigi Ellinikos Xrysos omandas üksnes varad ja Kreeka riik pidi kaevandamisload väljastama hiljem. Komisjon ei nõustu selle väitega, sest Stratoni kaevandusel oli - nagu eespool öeldud - müügitehingu toimumise ajal kehtiv kaevandamisluba. Nagu eespool märgitud, puudusid halduslikud või majanduslikud asjaolud, mis oleksid takistanud Skouriesi kaevandusele kaevandamislubade väljastamist. Skouriesi kaevandusele kaevandamisloa taotlemise ja saamise kulud piirdusid loa väljastamiseks vajalikke uuringuid tegevate geoloogide ja muude ekspertide tasudega ning pädeva ministeeriumi nõutava garantiikirjaga seotud kuludega. Kreeka ametiasutuste märkuste kohaselt sisaldavad eelnimetatud kulud vastavalt ligikaudu 5 000 euro suurust ühekordset makset, mille lisandub kõige enam 600 000 eurot aastas. Komisjon leiab, et need on väikesed summad võrreldes Skouriesi kaevanduse arendamise ja rajamise üldiste kapitalikuludega, mis olid 2004. aastal 268 miljonit USA dollarit ehk 220 miljonit eurot (vt punkt 66). Komisjon leiab seega, et eespool nimetatud kaevandamislubade maksumus ei olnud Skouriesi kaevandusse investeerida soovivale ettevõttele takistuseks. Samuti märgib komisjon, et Behre Dolbeari aruandes on kaevanduse nüüdispuhasväärtuse arvutamisel arvesse võetud ka „halduskulusid”. Seepärast leiab komisjon, et Behre Dolbeari aruandes võeti eespool nimetatud kulusid (Skouriesi kaevandusele kaevandamisloa taotlemise ja saamise kulusid) arvesse.
(79)
Eespool esitatud põhjendustest lähtudes on kõigi kolme kaevanduse hinnanguline väärtus 16 miljonit eurot (21,5 miljonit eurot - 5,5 miljonit eurot).
a.b Maa väärtuse arvutamine
(80)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et kaevandusettevõtja omandatud maad saab kasutada üksnes kaevandamiseks ja sellel puudub turuväärtus, sest Kreeka õiguse kohaselt on kaevandamine sellistes piirkondades esmatähtis tegevusala. Seepärast vähenes tegevuse pikaks ajaks katkestamisest ja kaevandamislubade tühistamisest tulenenud kaevandamisõiguste väärtuse vähenemise tõttu ka maa väärtus.
(81)
Selle küsimusega seoses leiab komisjon, et kaevandustegevuse iseärasuste tõttu (saastus, keskkonna häirimine jne) on kõnealune maa kaevandusettevõtja vara, mitte „kinnisvara” selle mõiste laiemas tähenduses, ning sellise varaga eraldi kauplemise võimalus on seega küsitav.
(82)
Komisjon leiab siiski, et igal ettevõtte varal on väärtus, sest seda kasutatakse või võidakse kasutada ettevõtte tegevuses ja tulu teenimisel. Müügitehingu ajal kujutasid Cassandra kaevandused endast tegutsevat äriühingut ja seepärast leiab komisjon, et maad võidi kasutada kaevandamiseks ning seega oli maal väärtus. Sellest tulenevalt ei saa komisjon nõustuda Kreeka ja Ellinikos Xrysose esitatud väitega.
(83)
Hellenic Mining Watch väidab, et Cassandra kaevanduste varade hulka kuulus ka väärtuslik kinnisvara, mis oluliselt suurendab kaevanduste koguväärtust, kuid mida ei võetud Behre Dolbeari aruandes arvesse.
(84)
Komisjon märgib siiski, et Behre Dolbeari aruandes ei ole maad kaevandustest eraldi arvesse võetud. Behre Dolbeari aruandes käsitatakse maad Cassandra kaevanduste varana, mis ei ole maavara, ja tulumeetodit kasutamata hinnatakse selle väärtuseks 6 miljonit eurot (23).
(85)
Behre Dolbear väidab oma aruandes, et maa väärtus põhineb Ellinikos Xrysose andmetel ning Behre Dolbear ise maa väärtust ei hinnanud. Seega peab komisjon seda väärtust kontrollima.
(86)
Komisjon kasutas selleks hinda, mida maksti maa eest 1995. aastal Cassandra kaevanduste TVX Hellasele müümiseks korraldatud avatud pakkumismenetluses (vt punkt 11). Tegemist on teisese, mitte esmase arvutusega, ja selle eesmärk on kontrollida Behre Dolbeari aruandes esitatud väärtuse (6 miljonit eurot) õigsust.
(87)
Kreeka ametiasutused nõustuvad, et 1995. aasta avatud pakkumismenetluses määratud väärtust võib arvesse võtta ja et maa väärtus ei ole muutunud. Komisjon märgib, et kui Cassandra kaevandused 1995. aastal TVX Hellasele müüdi, määrati maa hinnaks 1,2 miljardit Kreeka drahmi. Komisjon rõhutab asjaolu, et Cassandra kaevanduste aluse maa puhul, mida käsitatakse kaevandusettevõtja varana, mitte „kinnisvarana” selle mõiste laiemas tähenduses (vt punkt 81), puuduvad kehtivad kontrollhinnad või hinnaindeksid. Kui sellised kehtivad kontrollhinnad või hinnaindeksid oleksid olemas olnud, oleks saanud arvutada ajakohastatud kontrollväärtuse. Komisjon leiab, et nende puudumisel on 1995. aasta hind käesolevas juhtumis parim olemasolev hinnang. Seega lähtub komisjon maa õiglase turuhinna kindlaksmääramisel hinnast 1,2 miljardit Kreeka drahmi ehk 3,5 miljonit eurot (kasutades vahetuskurssi 1 euro = 340,75 Kreeka drahmi, mis kehtis Kreeka ühinemisel euroalaga 2001. aastal).
(88)
Pärast 1995. aastat (ajavahemikul 1997-2000, peamiselt 1998. ja 1999. aastal) omandas TVX Hellas veel 70 krunti. Komisjon märgib, et TVX Hellase raamatupidamisaruande kohaselt oli nimetatud 70 täiendava krundi soetusmaksumus kokku 1,1 miljonit eurot. Komisjon leiab, et see soetusmaksumus vastab turuhinnale, sest selle määras turg. Kui liita kaks eespool nimetatud maksumust (3,5 miljonit eurot ja 1,1 miljonit eurot) kokku, on maa õiglane turuväärtus kokku 4,6 miljonit eurot.
(89)
Kõnealune summa (4,6 miljonit eurot) vastab 1995. aasta ja 1997.-2000. aasta hindadel põhinevale maa nimiväärtusele 2003. aastal. Komisjon leiab, et seda väärtust tuleb korrigeerida vastavalt Kreeka üldisele tööstustoodangu hinnaindeksile ajavahemikel 1995-2003 ja 1998-2003. Tööstustoodangu hinnaindeksit kasutatakse seepärast, et kõnealune maa on tööstusettevõtte vara ning korrigeerimine peab olema kooskõlas tööstussektori hinnamuutustega. Pärast 1995. ja 1997.-2000. aasta müügihindade korrigeerimist saadakse 2003. aasta detsembris kehtinud lõplikuks hinnaks 5,9 miljonit eurot.
(90)
Komisjon märgib, et eespool nimetatud väärtus 5,9 miljonit eurot on väga lähedal Behre Dolbeari hindamisaruandes nimetatud 6 miljonile eurole (vt punkt 84). Komisjon leiab, et selline kokkusobivus kinnitab Ellinikos Xrysose hinnangut, mida kasutati Behre Dolbeari aruandes, ja õigustab seega otsust, et 6 miljonit eurot vastab maa õiglasele turuväärtusele 2003. aasta detsembris.
a.c Maavaravarude väärtuse arvutamine
(91)
2003. aasta müügitehing hõlmas ka maavaravarusid ja kulla kontsentraati (24). Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et 2003. aastal oli nimetatud varude väärtus negatiivne, sest kulla hind oli suhteliselt madal ja seotud kulud suhtelised suured.
(92)
Kreeka ametiasutused esitasid arvutused tasuvuspiirile vastava hinna kohta, millest alates muutub eelnimetatud varudega kauplemine tasuvaks. Võttes arvesse maavara kullasisaldust (0,7 untsi kulda tonni kohta) ja kulla hinda 12. detsembril 2003 (407 USA dollarit/unts), oli kullavarude kullakontsentraadi väärtus 284,9 USA dollarit/tonn. Samuti esitasid Kreeka ametiasutused eelnimetatud varudega kauplemisega seotud kulud: töötlemiskulud 245 USA dollarit/unts ja 171,5 USA dollarit/tonn, transpordikulud 50 USA dollarit/tonn, reostustrahv 270 USA dollarit/tonn ning töötlemistasud 5 USA dollarit/unts ja 4,1 USA dollarit/tonn. Eelnimetatud tulemuste alusel on arvutatud negatiivne müügihind -210,7 USA dollarit/tonn.
(93)
Komisjon kontrollis seda arvutust. Ta leiab, et eespool hinna ja kuludega seoses nimetatud põhjustel ei olnud varude hind müügitehingu toimumise ajal tasuv. Kullavarudega kauplemine võinuks olla tasuv, kui transpordikulud oleksid muutunud või nende muutumist oleks võinud eeldada, kuid see oli vähetõenäoline. Behre Dolbeari aruandes ei hinnatud kullavarude väärtust. Seepärast leiab komisjon, et kõnealuste varude väärtust ei ole võimalik arvutada.
(94)
Hellenic Mining Watch väidab, et kullasisaldusega maavaravarude väärtus oli märkimisväärne - kokku 80 miljonit eurot. Komisjoni sõnul ei ole Hellenic Mining Watch esitanud andmeid ega tõendeid, mis kinnitaksid, et varude väärtus oli 80 miljonit eurot. Sel põhjusel ja tuginedes eespool esitatud arvutustele, millest ilmneb, et varude väärtust ei ole võimalik arvutada, lükkab komisjon Hellenic Mining Watch’i väite tagasi.
(95)
Komisjon märgib, et 2003. aasta detsembris müüdud varade hulka kuulus ka kaks plii- ja tsingimaardlat. Behre Dolbeari aruandes on esitatud olemasoleva plii- ja tsingikontsentraadi hinnanguline väärtus 30. juuni 2004. aasta seisuga (25). See hinnang ei ole seotud kaevanduste nüüdispuhasväärtuse arvutamisega ega moodusta osa tulumeetodi abil saadud hinnangust. See näitab kaevanduse omanikule makstavat maagisulatustootluse netotasu: (26) esiteks arvutatakse hetkehindade ja olemasolevate koguste alusel metalli (plii, hõbeda ja tsingi) väärtus, teiseks arvutatakse „maagisulatuskulud” (täiendava töötlemise hind, mida maavarade ostja maksab nende tootjale), võttes arvesse kõnealuse kulu mahaarvamise konkreetseid tingimusi (konkreetne kulumiprotsent, töötlemis- ja rafineerimistasud ning veokulud), ning seejärel arvatakse maagisulatuskulud metalli väärtusest maha (27).
(96)
Komisjon märgib, et eelnimetatud meetod on metallitöötlemiskulude arvutamise standardmeetod. Seepärast kasutab komisjon seda meetodit, et hinnata maavaravarude kogustele ja 2003. aasta detsembris kehtinud metallihindadele tuginedes nende maardlate turuväärtust, mille Ellinikos Xrysos omandas 2003. aasta detsembris (28). Olles eelnimetatud meetodit kasutades hinnanud maavarade koguseid, 2003. aasta detsembris kehtinud metallihindu ja konkreetseid tingimusi, mille alusel Ellinikos Xrysos maksis metallisulatustootluse tasu, leiab komisjon, et 2003. aasta detsembris Ellinikos Xrysose omandatud maardlate turuväärtus oli 3,7 miljonit USA dollarit ehk 3 miljonit eurot (kasutades vahetuskurssi 1 euro = 1,2254 USA dollarit, mis kehtis maavarade Ellinikos Xrysosele müümise kuupäeval, st 12. detsembril 2003).
(97)
Komisjon märgib, et abisaaja väitel müüdi 2003. aasta detsembris omandatud plii- ja tsingimaardlad 2004. aasta detsembris (1. detsembril 2004 ja 31. detsembril 2004), st pärast Behre Dolbeari aruande koostamist. Seepärast leiab komisjon, et eelnimetatud meetodi suhtes kohaldatavaid konkreetseid tingimusi (maardlate 2004. aasta juuni väärtuse arvutamine; vt punkt 95) tuleb kohaldata ka maardlate 2003. aasta detsembri väärtuse arvutamisel, sest 2003. aasta detsembrist 2004. aasta juunini ei toimunud maavaradega muid müügitehinguid, milles oleks sätestatud uued tingimused.
a.d Järeldus eelise kohta
(98)
Eespool esitatud arvutuste tulemusel saadi Cassandra kaevanduste koguväärtuseks 25 miljonit eurot, mis hõlmab kaevanduste väärtust (16 miljonit eurot), maa väärtust (6 miljonit eurot) ja maavaravarude väärtust (3 miljonit eurot).
(99)
Kõnealune koguväärtus on palju väiksem Behre Dolbeari aruandes Cassandra kaevanduste varade õiglase turuväärtusena esitatud väärtusest (500 miljonit USA dollarit ehk 411 miljonit eurot; vt punkt 19). Komisjoni 10. detsembri 2008. aasta otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta viidati Behre Dolbeari aruandes esitatud väärtusele kui tõendile sellest, et müügihind oli kaevanduste turuväärtusest madalam.
(100)
Behre Dolbeari aruandes nimetatud väärtusest (500 miljonit USA dollarit) erinevat väärtust kasutatakse seepärast, et aruandes esitatud väärtus saadi kahe hindamismeetodi, st seotud tehingute meetodi ja turukapitalisatsiooni meetodi kohaldamise tulemusel, mis ei ole käesolevas juhtumis sobivad (vt eespool tabel 1), sest: a) seotud tehingute meetodi alus on küsitav, kuna kaks eri kaevandust ei saa olla identsed: iga maardla erineb mõnevõrra muudest maardlatest, isegi kui tegemist on sama maavaraga, b) turukapitalisatsiooni meetodit soovitatakse üldiselt kasutada teisese hindamismeetodina, et kontrollida hinnanguid, mis on saadud esmaste meetoditega, nt tulumeetodiga; käesolevas juhtumis ei saa turukapitalisatsiooni meetodit kasutada isegi teisese hindamismeetodina, sest sellega saab kontrollida üksnes tulumeetodil saadud väärtust, mis tulenes 2004. aasta esimeses pooles toimunud turukapitalisatsioonist ja mis ei ole vastuvõetav, sest andmed pärinevad müügikuupäeva järgsest ajast, ja c) Behre Dolbear peab usaldusväärsemaks tulumeetodil saadud väärtust.
(101)
Komisjoni saadud koguväärtus (25 miljonit eurot) on ka palju madalam tulumeetodil saadud hinnavahemikust (107,2 - 331,1 miljonit eurot; vt punkt 69). Põhjus on selles, et viimatinimetatud hind sisaldab: a) varade väärtust, mida 2003. aasta detsembris üle ei antud, nt nõuded, rahavood ja maavaravarud (2004. aasta juuni väärtus erineb 2003. aasta detsembri omast; vt arvutus punktides 91-97), ja b) maavaravarusid, mida Behre Dolbeari aruandes kirjeldatakse teoreetiliste ja ebamäärastena (29) (kaevandamiskõlblikud või uurimist väärt maavarad). Viimast ei saa tulumeetodil nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramisel (vt punkt 72) rahavoogudes arvesse võtta, sest nüüdispuhasväärtus arvutatakse üksnes tõestatud ja tõenäoliste varude alusel, jättes välja kõik muud varud. Lisaks hõlmab eelnimetatud väärtusvahemik Olympiase kaevanduse eri väärtusi, mis on saadud kolme erineva hinnakujundusstsenaariumi puhul. Komisjon ei nõustu kõnealuste väärtustega (vt punktid 72-76). Eelnimetatud väärtusvahemikku mõjutavad eri hinnakujundusstsenaariumid, millest komisjon peab vastuvõetavaks ainult ühte (vt punkt 72).
(102)
Komisjon leiab, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtus oli kaevanduste Ellinikos Xrysosele müümise ajal 25 miljonit eurot.
(103)
Komisjon leiab, et Ellinikos Xrysos sai eelise, mille väärtus on 14 miljonit eurot, s.o Cassandra kaevanduste õiglase turuväärtuse kogusumma (25 miljonit eurot) ja müügitehingus makstud hinna (11 miljonit eurot) vahe.
(104)
Tuginedes Kreeka ja abisaaja väidete analüüsile ning võttes arvesse müüdud varade turuväärtuse arvutusi ja saadud turuväärtuse võrdlust hinnaga, mida Ellinikos Xrysos tegelikult maksis, leiab komisjon, et eelise kriteerium on täidetud.
b. Riigi vahendid
(105)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et Kreeka tegutses 2003. aasta müügitehingus üksnes vahendajana ega ole kunagi olnud kõnealuste kaevanduste omanik. Samuti väidavad nad, et Kreeka ei saanud 2003. aasta müügitehingu eest raha, sest 11 miljonit eurot maksti otse TVX Hellasele. Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad lõpuks, et 1995. aasta müügitehing toimus TVX Hellase ja endise omaniku, st likvideerimisel olnud eraettevõtja vahel.
(106)
Komisjon märgib, et Kreeka osales aktiivselt mõlemas tehingus, mis toimusid kahe eri lepingu alusel. Teise lepinguga võttis Kreeka endale müüja kohustused, kuid ta omandas ka õiguse saada müügist tulu. Kõnealune tulu maksti Kreeka riigi konkreetse kohustuse katteks otse TVX Hellasele, mis kinnitab taas, et Kreeka oli müüja, mitte lihtsalt vahendaja. Seoses väitega, et 1995. aasta müügitehing toimus TVX Hellase ja eraettevõtja vahel, leiab komisjon, et see ei ole käesolevas juhtumis riigi vahendite kasutamise puhul tähtis, sest seda kriteeriumit uuritakse üksnes seoses 2003. aasta müügitehinguga.
(107)
Komisjon ei nõustu seega Kreeka ametiasutuste ja abisaaja väidetega ning leiab, et riigi vahendite kasutamise kriteerium on täidetud.
c. Valikulisus
(108)
Cassandra kaevandused müüdi Ellinikos Xrysosele ja Ellinikos Xrysos sai seega müüdud varade müügihinna ja turuhinna erinevuse tõttu valikulise eelise. Sel põhjusel leiab komisjon, et meede on valikuline, sest see võeti üksnes kõnealuse konkreetse ettevõtte kasuks.
(109)
Seda ei ole vaidlustanud ei Kreeka ega abisaaja.
d. Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
(110)
Ellinikos Xrysos tegutseb sektoris, mille toodetega kaubeldakse laialdaselt liikmesriikide vahel. Peale Kreeka on tsingi-, vase-, tina-, kulla- ja hõbedakaevandused 11 liikmesriigis, nimelt Ühendkuningriigis, Itaalias, Soomes, Poolas, Slovakkias, Rumeenias, Bulgaarias, Hispaanias, Iirimaal, Portugalis ja Rootsis (30). Tsingi, vase, tina, kulla ja hõbedaga kaubeldakse kõikides liikmesriikides (31). Lisaks sellele andsid kõnealused abimeetmed Ellinikos Xrysosele eelise tema konkurentide ees (vt punktid 39-104). Kui riigiabi tugevdab äriühingu seisundit võrreldes liikmesriikidevahelises kaubanduses konkureerivate äriühingutega, tuleb nimetatud äriühinguid lugeda abimeetmest mõjutatuks. Konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise kriteerium on seega täidetud.
(111)
Seda ei ole vaidlustanud ei Kreeka ega abisaaja.
e. Järeldus abi olemasolu kohta 1. abimeetmes
(112)
Eelnimetatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Cassandra kaevanduste müümine Ellinikos Xrysosele 2003. aastal kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Riigiabi summa on 14 miljonit eurot, s.o 2003. aasta müügitehingus makstud hinna (11 miljonit eurot) ja müügitehingus müüdud varade turuhinna (25 miljonit eurot) vahe.
2. MEEDE: MAKSUVABASTUS JA ÕIGUSABIKULUDE VÄHENDAMINE
a. Riigi vahendid
(113)
Kreeka ja abisaaja sõnul ei olnud õigusabikulude vähendamine seotud riigi vahenditega, sest juristid on kutsealal töötavad eraettevõtjad, mitte riigiametnikud, ja nende tasudelt maksti nõuetekohaselt kõik maksud. Samuti ei maksnud Kreeka sõnul õigusabikulusid riik. Sellest hoolimata on õigusabikulude vähendamine ette nähtud müügilepingu artiklis 5, milles on sätestatud, et õigusabikulusid „vähendatakse 5 %-ni asjaomases õigusaktis sätestatud miinimumtasust”.
(114)
Komisjon nõustub seisukohaga, et juristid ei ole riigiametnikud. Teisalt märgib komisjon, et notarid on riigiametnikud. Notarid ei saa siiski palka ja nende sissetulek tuleb eranditult klientidelt, mitte riigieelarvest.
(115)
Samuti märgib komisjon, et müügilepingute kohaselt kannavad õigusabikulud lepingu pooled. Käesolevas juhtumis nõustub komisjon Kreeka ametiasutuste väitega, et riik ei maksnud ostja asemel eelnimetatud tasusid.
(116)
Sel põhjusel leiab komisjon, et õigusabikulude vähendamine ei olnud seotud riigi vahenditega ega kujuta seega endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(117)
Mis puutub maksuvabastusse, siis maksude eesmärk on rahastada riigieelarvet. Maksude sissenõudmata jätmine vähendab seega riigi vahendeid. Seepärast leiab komisjon, et maksuvabastus on tõepoolest seotud riigi vahenditega.
b. Eelis
(118)
Komisjon märgib, et Cassandra kaevanduste müügilt tuli tasuda kahte liiki maksu: 1) kaevanduste võõrandamise eest maks määraga 5 % ja 2) maa võõrandamise eest maks määraga 7 % või 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos väidab, et 2003. aasta tehingu pealt maksude sissenõudmine oleks ennatlik, sest tühistamisklausli tõttu ei olnud müügileping lõplik. Komisjon ei nõustu selle väitega, sest lepingu mõju tagamiseks tühistatakse nimetatud klausli kohaselt müügitehing üksnes juhul, kui pooled jätavad teatavad kohustused täitmata; tegemist on tüüpklausliga, mida kasutatakse enamikus lepingutes, ja see ei tähenda, et need lepingud ei ole lõplikud. Lisaks sellele on lepingus sätestatud selle jõustumine: artikli 9 kohaselt jõustub leping kuupäeval, mil Kreeka valitsuse ametlikus teatajas avaldatakse lepingu ratifitseerimise seadus. Lepingus ei viidata kuskil sellele, et leping ei ole lõplik. Sel põhjusel leiab komisjon, et leping oli tõepoolest lõplik ja asjaomased maksud oleks tulnud nõuetekohaselt sisse nõuda.
(120)
Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et kaevanduste väärtus oli negatiivne ja seepärast oli vaja võimalikke ostjaid ergutada. Seoses selle väitega märgib komisjon, et müügitehingu toimumise ajal ei olnud kaevanduste väärtus negatiivne, vaid 16 miljonit eurot (vastavalt punktides 68-79 esitatud arvutustele).
(121)
Komisjon märgib, et Kreeka kaevandusseadustiku kohaselt maksustatakse kaevanduse võõrandamine 5 % maksumääraga vastavalt kaevanduse väärtusele ja seda määra kohaldatakse tehingute suhtes, mis toimuvad „mõjuvatel põhjustel” (με επαχθή αιτία). Kreeka ametiasutused väidavad, et „mõjuvatel põhjustel” toimuv tehing on tehing, mille põhjuseks on õnnetu juhus (nt omaniku surm), ning et 5 % maksumäära kohaldatakse üksnes selliste tehingute suhtes ning käesoleva juhtumi puhul ei olnud see kohaldatav. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest uurimine näitas, et „mõjuvatel põhjustel” toimuv tehing on tehing, mille puhul annab vara omandanud isik midagi hüvitiseks vastu, ja üldisemalt tehing, mille puhul tasutakse omandamise eest mingil viisil. See on üldiselt kehtiv ja tunnustatud tõlgendus (32).
(122)
Kaevanduste turuväärtus oli 2003. aastal 16 miljonit eurot (vastavalt punktides 68-79 esitatud arvutustele). Seepärast leiab komisjon, et 2003. aastal müüdud kaevanduste müügi pealt tuleks tasuda maksu 0,8 miljonit eurot.
(123)
Lisaks tunnistab Kreeka, et kõikide maa müügitehingute suhtes kohaldatakse tõepoolest 7-9 % maksu, sõltumata sellest, kas müüakse ettevõtte või eraisiku vara. Komisjon sai kõnealuse küsimuse kohta kaks teineteisega vastuolus olevat kirja - ühe rahandusministeeriumilt ja teise keskkonna-, energia- ja kliimamuutuste ministeeriumilt (kaevandusküsimustega tegelev ametiasutus). Komisjon juhtis Kreeka ametiasutuste tähelepanu sellele vastuolule, kuid ei saanud lõplikku seisukohta sisaldavat kirja. Seepärast võtab komisjon arvesse rahandusministeeriumi esitatud teavet, sest maksustamine kuulub rahandusministeeriumi vastutusalasse.
(124)
Maa turuväärtus oli 2003. aastal 6 miljonit eurot (vastavalt punktides 80-90 esitatud arvutustele). Seepärast leiab komisjon, et 2003. aastal toimunud maa müügitehingult oleks tulnud tasuda maks 0,54 miljonit eurot (33).
(125)
Kuna 2003. aasta müügilepingus on võõrandamise eest sätestatud nullmääraga maks, leiab komisjon, et eelnimetatud summad (kokku 1,34 miljonit eurot) andsid Ellinikos Xrysosele eelise.
(126)
Kreeka ja abisaaja väidavad, et maksuvabastuse summa oli 38 000 eurot ja seega väiksem vähese tähtsusega abi piirmäärast (34) ega andnud ostjale eelist. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest vähese tähtsusega abi piirmäära, mis oli 2003. aasta müügi ajal 100 000 eurot, kohaldatakse abi vormist ja eesmärgist sõltumata. Seepärast ei saa kõnealuseid meetmeid, st 1. ja 2. meedet, teineteisest eraldada ja seejärel vaadelda üksnes 2. meetme teatavat osa, st maksuvabastust. Komisjon uuris käesoleva juhtumi kahte abimeedet ja leidis, et koos on nende meetmetega antud riigiabi summa vähese tähtsusega abi piirmäärast (100 000 eurot) suurem, ning seepärast on komisjon seisukohal, et antud riigiabi ei vasta vähese tähtsusega abi tingimustele. Eelöeldule tuginedes jääb komisjon punktis 125 esitatud seisukoha juurde.
c. Valikulisus
(127)
Valikulisuse kriteerium on täidetud sarnaselt punktile 108.
d. Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
(128)
Konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise kriteerium on täidetud sarnaselt punktile 110.
e. Järeldus abi olemasolu kohta 2. abimeetmes
(129)
Eelnimetatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et maksuvabastus kujutab endast Ellinikos Xrysosele summas 1,34 miljonit eurot antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Teisalt leiab komisjon, et õigusabikulude vähendamine ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
IV.b. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
(130)
Kui meetmed on käsitatavad riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandite alusel hinnata nende kokkusobivust siseturuga.
(131)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on ette nähtud erandid artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldreeglist, mille kohaselt ei ole riigiabi siseturuga kokkusobiv.
(132)
Järgnevalt hindab komisjon kõnealuste erandite alusel meetmete kokkusobivust siseturuga.
(133)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 ettenähtud erandeid käesoleval juhul ei kohaldata: meede ei ole sotsiaalabi, abi ei antud üksiktarbijatele, selle eesmärk ei ole korvata loodusõnnetuste või erakordsete sündmuste tekitatud kahju ja tegemist ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele antava abiga.
(134)
Täiendavad erandid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Artikli 107 lõike 3 punktides b, d ja e sätestatud erandid ei ole kindlasti kohaldatavad ja Kreeka ametiasutused ei tugine neile. Järgnevalt hindab komisjon meetmete kokkusobivust siseturuga artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel.
(135)
Artikli 107 lõike 3 punktis a on sätestatud, et siseturuga võib pidada kokkusobivaks „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus”. Cassandra kaevandused asuvad piirkonnas, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abikõlblik, ja seega võib Ellinikos Xrysos saada regionaalabi.
(136)
Regionaalabi suunistes, mida kohaldati 2003. aasta müügitehingu ajal (edaspidi „1998. aasta regionaalabi suunised”), (35) on sätestatud piirkondliku investeerimisabi heakskiitmise tingimused.
(137)
Vastavalt 1998. aasta regionaalabi suunistele on regionaalabi eesmärk toetada kas tootlikke investeeringuid (alginvesteeringuid) või investeeringutega seotud töökohtade loomist.
(138)
Seoses võimalusega, et meetmed võeti töökohtade loomiseks, tuleks rõhutada, et regionaalabi tähenduses hõlmab töökohtade loomine uuritava äriühingu töötajate arvu netokasvu võrrelduna perioodi keskmisega ja järelikult tuleb sel ajavahemikul loodud töökohtade arvust lahutada sama aja jooksul kaotatud töökohtade arv. Lisaks sellele tuleb abi summa arvutada palgakulu alusel; eelkõige ei tohi see ületada teatavat protsenti töölevõetud isiku palgakulust, arvutatuna kahe aasta kohta.
(139)
Komisjon märgib seoses kõnealuste tingimustega, et müügileping sisaldas üksnes ebamäärast klauslit, millega lubati Ellinikos Xrysosel omal äranägemisel ja vastavalt vajadusele võtta tööle ükskõik kui palju töötajaid, ja seega ei ole eelnimetatud tingimus täidetud. Seepärast on komisjon seisukohal, et leping ei näinud ette töökohtade loomist suuniste tähenduses.
(140)
Alginvesteering on 1998. aasta regionaalabi suunistes määratletud kui investeering põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamise, olemasoleva tootmisüksuse laiendamise või tegevuse alustamisega olemasoleva tootmisüksuse toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks (täiustamise, mitmekesistamise või ajakohastamise abil) (36).
(141)
Komisjon nõustub, et suunistes sätestatud määratluse alusel saab Skouriesi kaevanduse omandamist käsitada alginvesteeringuna. 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal puudus Skouriesi kaevanduses väljakujunenud infrastruktuur ning uues kaevanduses tegevuse alustamiseks oli vaja investeerida põhikapitali (vt punkt 66).
(142)
Stratoni kaevanduse puhul kahtleb komisjon, kas varade müüki saab käsitada alginvesteeringuna suuniste tähenduses (37).
(143)
Vastavalt 1998. aasta regionaalabi suunistele võib alginvesteeringuna käsitada siiski ka investeeringut põhikapitali, mis tehakse sellise tootmisüksuse ostmise teel, mis on suletud või mis oleks suletud, kui seda ei oleks ostetud.
(144)
Sellega seoses märgib komisjon, et Kreeka on tõepoolest tõendanud, et kaevandused olid suletud või oleks suletud, kui Ellinikos Xrysos ei oleks neid ostnud (38). Seega saab sellist investeeringut käsitada alginvesteeringuna.
(145)
Asjaolu, et Cassandra kaevanduste ostu saab käsitada alginvesteeringuna, ei tähenda siiski seda, et kõnealune investeering on 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel siseturuga kokkusobiv. Täitmata on kõnealustes suunistes sätestatud kaks tingimust, nagu on tõendatud allpool punktides 146-152.
(146)
Esiteks on Cassandra kaevanduste müük sihtotstarbeline meede. Sellega seoses on 1998. aasta regionaalabi suunistes sõnaselgelt sätestatud: „Asutamislepingu artikli 92 lõikes 1 [ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1] sätestatud kokkusobimatuse põhimõttest võib teha erandeid seoses piirkondliku abiga üksnes juhul, kui on tagatud tasakaal sellest tulenevate konkurentsimoonutuste ja vähemsoodsate piirkondade arenguga seotud eeliste vahel. […] Ühele äriühingule antud üksik ajutine abi või ühe tegevusvaldkonnaga piiratud abi võib mõjutada peamiselt konkurentsi asjaomasel turul, kuid selle mõju piirkondlikule arengule on tõenäoliselt liiga piiratud. Üldiselt kuulub selline abi eri- või valdkondliku tööstuspoliitika kohaldamisalasse ja sageli ei ole kooskõlas piirkondliku abi eesmärkidega. Piirkondlik abi ei tohi mõjutada tootmisvahendite jaotust erinevate majandusvaldkondade ja -tegevuste vahel. Komisjon leiab, et kui ei ole tõendatud vastupidist, ei vasta kõnealune abi eelmises lõigus sätestatud nõuetele” (suuniste punkt 2 teine lõik).
(147)
Komisjon märgib, et hoolimata sellest, et ajal, mil komisjon võttis vastu 10. detsembri 2008. aasta otsuse uurimismenetluse algatamise kohta, paluti Kreekal esitada oma arvamus abi kokkusobivuse kohta siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a ja 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel, ei tõendanud Kreeka, et Cassandra kaevanduste müügi puhul oli tagatud tasakaal sellest tulenevate konkurentsimoonutuste ja vähemsoodsate piirkondade arenguga seotud eeliste vahel.
(148)
Teiseks peab regionaalabil olema ergutav mõju, st see peab tõeliselt ergutama tegema investeeringuid, mida abistatavasse piirkonda muidu ei tehtaks. Seda silmas pidades märgitakse suunistes, et „abikavas [tuleb] sätestada, et abitaotlus esitatakse enne projekti algust” (39). Kõnealune tingimus kehtib ka sihtotstarbeliste meetmete suhtes (40). Kreeka ei tõendanud, et abisaaja järgis eelnimetatud nõuet, ega ka seda, et ta esitas abitaotluse enne projekti algust.
(149)
Lisaks sellele märgib komisjon seoses abi ergutava mõjuga, et Kreeka ei korraldanud Cassandra kaevanduste müümiseks avatud ja tingimusteta pakkumismenetlust. Komisjon leiab, et selline avatud ja tingimusteta pakkumismenetlus oleks andnud võimaluse kontrollida, kas turul on investoreid, kes on valmis kaevandustesse investeerima. Kuna sellist pakkumismenetlust ei korraldatud, on komisjon seisukohal, et Kreeka ei kontrollinud, kas turg on valmis Cassandra kaevandustesse investeerima, ja seega ei kontrollinud ta vajadust ergutava mõjuga abi järele.
(150)
Lisaks märgib komisjon, et Cassandra kaevanduste omandamine kujutas endast investeeringut kaevandussektorisse. Tegemist on kapitalimahuka tööstusharuga, kus äritegevuse arendamine ja tegutsemine nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Behre Dolbeari aruande kohaselt oli käesoleval juhul Skouriesi kaevanduse arendamise ja rajamise kapitalikulu 220 miljonit eurot (vt punkt 66). Komisjon märgib, et see summa on tunduvalt suurem kui kõnealune abisumma (15,34 miljonit eurot) (vt koondsummad punktides 111 ja 124). Eelkõige moodustab kõnealune abi üksnes 7 % ühe kaevanduse jaoks vajalikest investeeringutest. Lisaks sellele ei ole komisjon saanud tõendeid selle kohta, et Ellinikos Xrysos ei suutnud investeerida abi saamata. Otse vastupidi, Kreeka ja Ellinikos Xrysos leppisid kokku, et viimane teeb kaevanduste arendamiseks vajalikud kapitaliinvesteeringud (41). Seepärast leiab komisjon, et kõnealusel abil puudus ergutav mõju ja see ei olnud investoritele, kes olid valmis Cassandra kaevandusi omandama, vajalik.
(151)
Kreeka ei tõendanud, et kõnealune abi oli ergutava mõjuga.
(152)
Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes leiab komisjon, et Cassandra kaevanduste müük ei vasta 1998. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele ja seda ei saa tunnistada kokkusobivaks abina, mida anti alginvesteeringute toetamiseks.
(153)
Samuti tuleks kaaluda, kas abi saab tunnistada siseturuga kokkusobivaks 1998. aasta regionaalabi suunistes ettenähtud tegevusabina. Suunistes on tegevusabi määratletud kui äriühingu jooksvate kulude vähendamiseks antav abi. Suuniste kohaselt võib sellist abi anda erandjuhul piirkondades, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit.
(154)
Suuniste kohaselt on tegevusabi siiski „äriühingu jooksvate kulude vähendamiseks antav” abi (punkt 4.15). Jooksvad kulud ei ole kapitalikulud ja tavaliselt on need korduvad kulud, mis on vajalikud ettevõtte toimimiseks. Kõnealusest abist ei rahastatud jooksvaid kulusid kui selliseid, vaid tegemist oli investeeringuga põhikapitali (kaevanduste ja maa omandamine) ning nimetatud investeeringu vabastamisega maksust (võõrandamismaksust). Seega ei rahastatud kõnealusest abist jooksvaid kulusid. Sel põhjusel leiab komisjon, et kõnealune abi ei vasta tegevusabi määratlusele suuniste tähenduses.
(155)
Lisaks sellele võib suuniste kohaselt anda tegevusabi abikõlblikes piirkondades, tingimusel et abi on proportsionaalne ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse, ning liikmesriigi ülesanne on tõendada selliste ebasoodsate tingimuste olemasolu ja hinnata nende tähtsust. Käesoleval juhul ei esitanud Kreeka mingeid andmeid või arvutusi piirkonna ebasoodsate tingimuste ja abi osakaalu kohta, eesmärgiga tõendada, et abi on ebasoodsate tingimustega proportsionaalne.
(156)
Suuniste kohaselt peab tegevusabi olema nii ajaliselt piiratud kui ka järk-järgult vähenev. Komisjon märgib, et kõnealuse müügitehingu suhtes ei kehtestatud ajalist piirangut ja see ei olnud järk-järgult vähenev. Tõepoolest, nii müügihind kui ka maksuvabastus olid müügilepingus määratletud ajalise piiranguta ja vähenemiseta.
(157)
Sel põhjusel on komisjon seisukohal, et abi ei saa tunnistada suuniste alusel siseturuga kokkusobivaks.
(158)
Komisjon leiab, et abi ei saa tunnistada 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel siseturuga kokkusobivaks.
(159)
Seoses abi kokkusobivusega vastavalt üldise grupierandi määrusele ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks, (42) leiab komisjon, et Kreeka ametiasutuste esitatud finantsnäitajate põhjal on Ellinikos Xrysos suurettevõte, nagu on tõendatud eespool punktis 12. Kooskõlas üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikega 5 ei kohaldata määrust suurettevõtetele antud erakorralise abi suhtes.
(160)
Vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 3 peab liikmesriik kõnealuse määruse alusel suurettevõtetele antava abi puhul kinnitama dokumendi alusel, milles analüüsitakse abisaaja projekti või tegevuse elujõulisust abi saades ja abi saamata, et abi on olulise ergutava mõjuga. Komisjonile ei ole selliseid tõendeid esitatud.
(161)
Vastavalt üldise grupierandi määrusele loetakse ettevõttega otseselt seotud põhivara soetamine, kui ettevõte lõpetas tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud, abikõlblikuks kuluks tingimusel, et tehing toimus turutingimustel. Kreeka ametiasutused tunnistavad, et tehing toimus avatud, tingimusteta ja läbipaistva pakkumismenetluseta ning Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse sõltumatu hindamiseta. Seepärast leiab komisjon, et kõnealune müügitehing ei toimunud turutingimustel.
(162)
Kokkuvõttes ei ole Ellinikos Xrysosele antud abi üldise grupierandi määruse alusel siseturuga kokkusobiv.
(163)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a on sätestatud, et „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega,” võib tunnistada siseturuga kokkusobivaks.
(164)
Komisjon leiab, et artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand ei ole käesoleval juhul kohaldatav ja Ellinikos Xrysos ei ole kõlblik saama päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi. Vastavalt 2003. aasta müügitehingu toimumise ajal kohaldatud ühenduse 1999. aasta suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) (43) punktile 7 „ei ole vastasutatud äriühing päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. See kehtib näiteks selliste juhtumite korral, kui uus äriühing tekib eelmise äriühingu likvideerimisel või võtab sellise äriühingu varad üle”. Ellinikos Xrysos on äriühing, mis asutati kolm päeva enne Cassandra kaevanduste omandamist. Lisaks sellele on ümberkorraldamisabi andmise tingimuseks usaldusväärse ümberkorralduskava olemasolu, kuid Kreeka ei esitanud sellist ümberkorralduskava. Järelikult ei ole Ellinikos Xrysosele antud abi päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi eeskirjade alusel siseturuga kokkusobiv.
(165)
Mis puutub keskkonnaabisse, siis oli Ellinikos Xrysos kohustatud järgima kohaldatavaid keskkonnastandardeid. Eelkõige oli ta kohustatud investeerima keskkonnakaitsesse ning järgima kaevandades Kreeka ja ELi keskkonnaalaste õigusaktide sätteid. Kuna tegemist on seaduses sätestatud kohustusega, ei olnud vaja anda Ellinikos Xrysosele abi, et ta saaks seadust järgida.
(166)
Eelnimetatud kaalutlustest lähtudes leiab komisjon, et kõnealused abimeetmed on ELi toimimise lepinguga kokkusobimatud.
(167)
Komisjon leiab eelkõige, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi. Samuti leiab komisjon, et maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud kaevanduste ja maa omandamisel tasuma, kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi.
V JÄRELDUS
(168)
Eeltoodud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et kõnealused meetmed kujutavad endast Ellinikos Xrysosele antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon leiab eelkõige, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud abi ja et maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud kaevanduste ja maa omandamisel tasuma, kujutab endast samuti Ellinikos Xrysosele antud abi.
(169)
Lisaks sellele leiab komisjon, et kõnealused abimeetmed on siseturuga kokkusobimatud. Komisjon leiab eelkõige, et Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe kujutab endast Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi ja et maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud kaevanduste ja maa omandamisel tasuma, kujutab endast samuti Ellinikos Xrysosele antud kokkusobimatut abi.
(170)
Vastavalt ELi toimimise lepingule ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma, kui on leitud, et abi on siseturuga kokkusobimatu (44). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (45). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (46).
(171)
Eelnimetatud kohtupraktikat järgides on määruse (EÜ) nr 659/99 (47) artiklis 14 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.
(172)
Võttes arvesse, et kõnealuseid meetmeid käsitatakse ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina, tuleb abi summa seega tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.
(173)
Meetmete siseturuga kokkusobimatu osa on järgmiste elementide summa: a) Cassandra kaevanduste varade turuväärtuse ja nende Ellinikos Xrysosele müügi hinna vahe (14 miljonit eurot) ning b) maksusumma, mille Ellinikos Xrysos oleks pidanud varade, st kaevanduste ja maa omandamisel tasuma (1,34 miljonit eurot). Eelnimetatud summade liitmisel saadakse kokku 15,34 miljonit eurot.
(174)
Lisaks sellele märgib komisjon seoses abi tagasinõudmisega, et 2003. aasta müügilepingu artikkel 4 sisaldab kahte tühistamissätet, mille kohaselt võib Ellinikos Xrysos müügi tühistada juhul, kui: a) Kreeka ametiasutused võtavad vastu haldus- või õigusakti, millega muudetakse kaevandamislubade staatust, või b) võetakse (seoses kaevandamislubade staatusega) vastu kohtuotsus tegevuse või investeerimiskava täitmise peatamise kohta. Mõlemal juhul peab Ellinikos Xrysos tagastama varad Kreeka riigile ja talle hüvitatakse kogusumma 11 miljonit eurot ning vajaduse korral makstakse talle täiendavalt hüvitist.
(175)
Kreeka ametiasutused väitsid, et kui komisjon teeb otsuse kokkusobimatu abi tagasinõudmise kohta, võidakse kõnealused sätted täitmisele pöörata. See sõltub lepingu ja riiklike õigusaktide tõlgendamisest. Kui kõnealused sätted siiski täitmisele pööratakse, ei mõjuta see Kreeka kohustust nõuda tagasi käesolevas otsuses nimetatud abisumma,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabi summas 15,34 miljonit eurot, mida Kreeka andis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult äriühingule Ellinikos Xrysos SA, müües varad ja maa nende väärtusest madalama hinnaga ja vabastades äriühingu müügiga seotud maksudest, et kaitsta tööhõivet ja keskkonda ning ergutada Cassandra kaevanduste võimalikke ostjaid, on siseturuga kokkusobimatu.
Artikkel 2
1. Kreeka nõuab artiklis 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi.
2. Tagasinõutavalt summalt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.
3. Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (48) V peatükiga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008 (49), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.
4. Kreeka tühistab kõik artiklis 1 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Artikkel 3
1. Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Kreeka tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.
2. Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on lõplikult tagasi makstud. Kreeka esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreekale.
Brüssel, 23. veebruar 2011