РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1105/2010,
29. november 2010,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Ajutised meetmed
(1)
Määrusega (EL) nr 478/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) ja Taiwanist pärit impordi suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 27. juulil 2009 esitas Euroopa tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „kaebuse esitaja”) eriti tugeva polüesterlõnga tootjate nimel, kes esindavad olulist osa, käesoleval juhul üle 60 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootjatest.
(3)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 15, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad avaldasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(5)
Et teha kindlaks liidu huvid, tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.
Kasutajad liidus:
-
Continental AG;
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH;
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.;
-
Mehler Texnologies GmbH;
-
E. Oppermann GmbH;
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.;
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Üks huvitatud isik nõudis ärakuulamist ja ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ta esitas selle taotluse pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist. Ta kuulati ära ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul.
(7)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti asjaosalistele pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(8)
Vaatlusalune toode on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, (edaspidi „vaatlusalune toode”); praegu kuulub see CN-koodi 5402 20 00 alla.
(9)
Pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata erinevused rehvide tootmisel kasutatava nn HMLS-lõnga (High Modulus Low Shrinkage yarn) ja muude lõngade vahel, kuivõrd HMLS-lõng nõuab aeganõudvaid ja kulukaid tehnilisi katsetusi, enne kui see kuulutatakse vastavaks ostjate poolt kehtestatud HMLS-spetsifikatsioonidele. Lisaks väitis see isik, et talle jäi arusaamatuks, milliseid tegureid võeti arvesse, kui tehti ajutine järeldus, et tegemist on ühe ja sama tootega. Teine huvitatud isik väitis, et HMLS-lõng ja muud lõngad on erineva kulustruktuuriga.
(10)
Seoses nende väidetega tuleb esmalt märkida, et vaatlusalusel tootel on mitmeid kasutusalasid, seda kasutatakse näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde ja -patjade, köite, võrkude tootmisel ning ka teatavates tööstusrakendustes. Kasutusalade suure arvu tõttu leidub mitmeid erinevaid tootetüüpe ja spetsifikatsioone.
(11)
Kui tehti järeldus, et HMLS-lõng ja muud lõngad on üks ja sama toode, võeti arvesse toodete füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 19, selgus uurimisel, et kuigi HMLS-lõngal on muude eriti tugevate polüesterlõngadega võrreldes teatavad eriomadused (näiteks elastsusmoodul, kokkutõmbuvus, tõmbetugevus ja väsimuskindlus), on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.
(12)
Mis puudutab väidetavaid erinevusi kulustruktuuris, siis tuleb märkida, et see iseenesest ei ole määrav kriteerium otsustamiseks, kas HMLS-lõng on muudest eriti tugevatest polüesterlõngadest erinev toode. Erinevused kuludes, hindades ja tootmisprotsessis iseenesest ei õigusta järeldust, et teatavat tooteliiki (nagu HMLS-lõng) tuleks käsitada eraldi tootena, seni kuni selle liigi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on muude tooteliikidega samasugused.
(13)
Seetõttu ei peetud HMLS-lõnga uurimisest välja jätmist põhjendatuks ning kõnealused väited tuli tagasi lükata.
(14)
Kuna vaatlusaluse toote ja sarnase toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16-20.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normaalväärtus
(15)
Üks Taiwani eksportiv tootja esitas tõendid, millest ilmnes, et uurimisperioodil kõikus eriti tugeva polüesterlõnga peamise tooraine, puhta tereftaalhappe (PTA) and monoetüleenglükooli (MEG) hind. Eeskätt selgus, et ostuhinnad langesid eriti järsult 2008. aasta neljandas kvartalis. Eksportiva tootja sõnul tulnuks seda normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta, et tagada selle õiglane võrdlus ekspordihindadega.
(16)
Põhjenduses 18 esitatud tulemused saadi eksportija edastatud andmete üksikasjalikul analüüsimisel; neid andmeid kontrolliti ka kontrollkäigu ajal. Leiti, et kõnealusel juhul oli õigustatud toormaterjalide hinnakõikumiste arvessevõtmine teatavatel uurimisperioodi kuuluvatel ajavahemikul.
(17)
Kuna ajutise määruse põhjendustes 86 ja 87 kirjeldatud meetodi kohta ei ole rohkem märkusi, võib Taiwani eksportivate tootjate puhul normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetodi siinkohal kinnitada.
3.1.2. Ekspordihind
(18)
Uurimise käigus selgus, et põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootja müüs vaatlusalust toodet liidu turule suuremas koguses uurimisperioodi esimeses pooles, kui toormaterjalide hind oli madalam. Selle asjaolu hindamisel tuleb arvestada põhjenduses 16 esitatut.
(19)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 88.
3.1.3. Võrdlus
(20)
Normaalväärtus ja ekspordihind määrati kindlaks vastavalt eespool kirjeldatule. Sel viisil kõnealusele tootjale kehtestatud normaalväärtust ja tema ekspordihinda võrreldi võimalikult lähedaste ajavahemike lõikes, et võtta arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. See on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.
(21)
Taiwani eksportivate toojate normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta ei esitatud muid märkusi. Seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 89 tehtud järelduse.
3.1.4. Dumpingumarginaalid
(22)
Siinkohal tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 92 tehti järeldus, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal oli minimaalne. Põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootjale kehtestatud lõplik dumpingumarginaal jääb praegu miinimumtasemest allapoole. Seega võib kinnitada, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal on minimaalne.
3.2. Hiina
3.2.1. Turumajanduslik kohtlemine
(23)
Tuletatakse meelde, et endast andsid teada Hiina 11 eksportivat tootjat. Nende äriühingute toodang moodustas uurimisperioodil 100 % vaatlusaluse toote koguekspordist liitu. Et määrata Hiina puhul kindlaks dumping, valiti välja kolm eksportivat tootjat või seotud äriühingute rühma, kelle ekspordimaht liitu oli suurim. Kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid vaid üks leiti olevat selleks sobiv.
(24)
Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist esitasid need kaks eksportivat tootjat, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, allpool kokkuvõetud märkused.
(25)
Esimese eksportiva tootja märkused käsitlesid tema äritegevust piiravat klauslit, raamatupidamisprobleeme ja teatavaid varamakse, nt maakasutusõiguse maksu.
(26)
Kõnealune eksportija tunnistas, et tema äriühingu põhikirjas sisaldub piirav klausel. Ta väitis, aga ei tõendanud, et see klausel ei piira enam tema tegevust. Samamoodi väitis äriühing seoses raamatupidamisprobleemidega, et raamatupidamiskirjete ja auditeeritud finantsaruannete vahel esinevad tõepoolest väikesed erinevused, aga et ta oli nende põhjusi uurimise ajal selgitanud. Siinkohal tuleb rõhutada, et kõnealuse äriühingu raamatupidamises avastatud probleemid, mis viisid turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseni, ei olnud väikesed, vaid märkimisväärsed, eeskätt mis puudutab teatavate varade kirjendamist ning teatavates arvestusraamatutes ja kontrollkäigu ajal esitatud dokumentides tuvastatud erinevusi.
(27)
Teine eksportiv tootja esitas märkusi, mis käsitlesid eelkõige kapitali sissemakseid, tema äritegevust piiravat klauslit ning maakasutusõiguste omandamist.
(28)
Kapitali sissemaksete osas kordas eksportija samu argumente mis uurimise esialgses etapis, nimelt et kapitali sissemaksed olid tehtud nõuetekohaselt. Ta väitis, et tehniline oskusteave on eriline teadmiste liik, mida ei tule patenteerida ega registreerida, ja seetõttu tehti kapitali (küll mitterahaline) sissemakse igati nõuetekohaselt. Mis puudutab ülejäänud probleeme, siis rõhutas eksportija, et piirav klausel ei ole äriühingule kohustuslik ja et maakasutusõiguste omandamisega seotud investeerimisnõuded ei kujuta endast moonutusi, vaid tulenevad ametlikust maa-arenduspoliitikast.
(29)
Need väited lükati aga tagasi juba uurimise esialgses etapis, kui need esmakordselt esitati. Isegi kui investeerimisnõuded on tõepoolest seotud ametliku maa-arenduspoliitikaga, ei sobi need kokku turumajandusliku kohtlemisega. Eksportija ei esitanud mingeid uusi tõendeid, mis oleksid muutnud turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud esialgseid järeldusi ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51.
(30)
Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 46-52 kirjeldatud esialgsed järeldused.
3.2.2. Individuaalne uurimine
(31)
Nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 28, nõudsid kaks valimist väljajäetud eksportivat tootjat, et neile kehtestataks individuaalne dumpingumarginaal kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3. Individuaalse uurimise taotluse saab läbi vaadata aga alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist.
(32)
Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kogus ja kontrollis komisjon taotlustes esitatud andmeid ning muud vajalikuks peetavat teavet kõnealuste äriühingute valdustes:
-
Oriental Industries Co., Ltd;
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:
1.
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtuvalt ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
2.
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida sõltumatult auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3.
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4.
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
5.
valuutat konverteeritakse turukursiga.
(34)
Mõlema äriühingu registreerimisdokumentides sisaldub piirav klausel, mis käsitleb müügi jaotumist ekspordi- ja omamaise turu vahel. Ühe eksportija raamatupidamissüsteemis tuvastati rida ebakõlasid ja puudujääke, mille põhjal tehti järeldus, et tema raamatupidamisdokumendid ei ole selged ja et nende koostamisel ja auditeerimisel ei ole kinni peetud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest. Avastati ka teatavad mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutused, eeskätt seoses äriühingu maakasutusõiguste ostuga.
(35)
Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et kumbki kahest äriühingust ei tõendanud algmääruse kõikide artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja seega ei saanud neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
3.2.3. Individuaalne kohtlemine
(36)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist.
(37)
Kaks eksportivat tootjat, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.
(38)
Individuaalse kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
1.
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
2.
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
3.
enamusosalus kuulub eraisikutele. Juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
4.
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
5.
riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga makse.
(39)
Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kaks valimisse mittekuuluvat eksportivat Hiina tootjat, kes taotlesid individuaalset uurimist, vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.
3.2.4. Võrdlusriik
(40)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 57-62, leiti, et USA ei ole Hiina puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv võrdlusriik. Selle asemel otsustati, et Hiina puhul on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel võrdlusriigina sobivam Taiwan.
(41)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist pakkusid mõned isikud võrdlusriigina välja Korea. Nende väitel sobiks Korea võrdlusriigiks paremini kui Taiwan, sest Korea eksportivad tootjad kasutavad samuti kaasaegset üheastmelist tehnoloogiat, Korea puhul on lõpptoote võrreldavus Hiinaga parem, Korea siseturg on suur ja Hiinaga võrreldav ning ühegi Korea äriühingu puhul ei tuvastatud dumpingut.
(42)
Võrdlusriigi valikul lähtuti järgmistest kriteeriumidest: lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus mitteturumajandusriigis ja potentsiaalses võrdlusriigis, sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi (tehingute) tüüpilisus võrreldes mitteturumajandusriigist pärit vaatlusaluse toote ekspordiga, konkurentsi tase võrdlusriigi siseturul, tooraine ja energia kättesaadavuse võrreldavus, potentsiaalse võrdlusriigi eksportijate valmidus uurimises koostööd teha.
(43)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel teostati kogu kättesaadava teabe põhjal täiendav analüüs, et uurida asjakohaseid kriteeriume. See analüüs näitas, et Korea ja Taiwani vahel on teatavate kriteeriumide osas tõepoolest sarnasusi. Sellegipoolest leiti Taiwan olevat võrdlusriigina sobivam.
(44)
Analüüsist ilmnes, et nii Korea kui ka Taiwani puhul on lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus Hiina tootjatega hea ja et mõlema riigi siseturul müüakse toodet suurtes kogustes, mida saab võrrelda Hiinast lähtuva ekspordiga. Selle kriteeriumi alusel on Korea võrreldavus veidi parem, kuna tootmismahud on Taiwanist kõrgemad.
(45)
Kuid seda kriteeriumi ei tohiks tähtsustada rohkem kui teisi kriteeriume, nagu omamaiste müügitehingute tüüpilisus võrreldes ekspordiga, tooraine kättesaadavus ning konkurentsi tase võrdlusriigis.
(46)
Leiti, et arvukate Korea ja Taiwani tüüpiliste omamaiste müügitehingute puhul ei olnud võimalik arvutada normaalväärtust võrrelduna Hiinast pärit ekspordiga. Sellegipoolest leiti, et Taiwani eksportijate tehingud olid tüüpilisemad kui Korea eksportijate omad. Korea võrdlusriigiks valimise korral oleks tulnud arvutada normaalväärtus vaatlusaluse toote suurema müügimahu ja rohkemate tooteliikide alusel.
(47)
Konkurentsi taseme osas märkis üks isik, et ühel Taiwani eksportival tootjal on Taiwani siseturul turgu valitsev seisund, mistõttu Taiwanit ei tohiks kasutada võrdlusriigina.
(48)
Tootjate suur arv võib olla tõendiks riigis valitseva konkurentsi kohta, aga uurida tuleb, kas võrdlusriigi ettevõtjad konkureerivad omavahel tasemel, mis lubab neil teenida piisavat, aga mitte üleliia suurt kasumit.
(49)
Leiti, et Koreas on neli omamaist tootjat ja et eriti tugeva polüesterlõnga import täiendab omamaist toodangut. Taiwanis on kaks tootjat ja sealset siseturgu toetavad samuti välised allikad. Siiski näitas uurimine, et hoolimata Korea madalamatest kuludest ei olnud sealne omamaine hinnatase Taiwanist madalam. Korea turul teenitud keskmine kasum oli 18 %, kusjuures Korea eriti tugeva polüesterlõnga tootjad teenisid vaatlusaluse toote käibelt 20 % kasumit. Need näitajad on hulga kõrgemad kui Taiwanis, kus kasum kõikus 5 % ja 9 % vahel.
(50)
Seetõttu jõuti seisukohale, et Taiwanis on konkurentsi tase kõrgem ja kasum ei ole üleliia suur.
(51)
Mis puudutab tooraine kättesaadavust, siis Korea on konkurentsitult üks maailma suuremaid puhta tereftaalhappe tootjaid ja eksportijaid Tai järel. See Korea tootjate konkurentsieelis seletab osaliselt, miks olid Koreas toorainehinnad keskmiselt madalamad kui Taiwanis ja Hiinas. Uurimise käigus leiti, et enamik kontrollitud Korea ettevõtetest hankisid toorainet seotud äriühingutest või tootsid seda ise. Seevastu Taiwanis ei tootnud ükski uuritud äriühingutest toorainet ise ja nad hankisid seda peamiselt teistest (seotud) äriühingutest, nagu võib näha Hiinas.
(52)
Kättesaadavad andmed ja tõsiasi, et Taiwani eksportivatel tootjatel on Hiinas eriti tugeva polüesterlõnga seotud tootjaid, näitavad, et tootjate rühmitused kasutavad samu tooraine tarnijaid, et teenida mastaabisäästu ja saada paremaid hindu. Sellest lähtuvalt järeldati, et Hiinas on tooraine kättesaadavuse tingimused väga sarnased Taiwani omadega.
(53)
Eelneva alusel tehakse järeldus, et Taiwani valimine on antud juhul põhjendatud ja sobivam. Seega valitakse võrdlusriigiks Taiwan.
3.2.5. Normaalväärtus
3.2.5.1. Valimisse kaasatud eksportiv tootja, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist
(54)
Kuna puuduvad märkused sellele äriühingule kehtestatud normaalväärtuste kohta, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64 ja 65.
3.2.5.2. Eksportivad tootjad, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist
(55)
Nagu on mainitud põhjenduses 15, tõendas üks Taiwani eksportiv tootja, et tema poolt eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud peamise tooraine ostuhind varieerus uurimisperioodil, ja nõudis, et seda võetaks normaalväärtuse arvutamisel arvesse. See nõue leiti olevat põhjendatud ja võrdlusriigiks valitud Taiwani puhul arvutatud normaalväärtusi kohandati vastavalt.
3.2.6. Ekspordihind
(56)
Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kogu vaatlusaluse toote müük liidu turul toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 68. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. Ka individuaalselt uuritud äriühingute eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele, mistõttu nende äriühingute ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutati samuti ajutise määruse põhjenduses 68 kirjeldatud meetodit.
(57)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68.
3.2.7. Võrdlus
(58)
Võrdlusriigi puhul arvutatud normaalväärtusi võrreldi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega. Nagu on selgitatud põhjenduses 63, vähendati selle võrdluse tulemusena kolme valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja jaoks kehtestatud lõplikke dumpingumarginaale.
(59)
Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 69 nimetatud kaudsete maksude kohandamine on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille arvutamisel võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd tegevad eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla kõnealuse kohandamise arvutamise meetodi ja väitsid, et mittetagastatava käibemaksu summa arvutamisel tuleb arvesse võtta teatavatele töötlus- ja müügitoimingutele kohaldatavat käibemaksu režiimi.
(60)
Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses - see on aga käibemaksu kategooria. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.
(61)
Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 69.
3.2.8. Dumpingumarginaalid
(62)
Pärast kohandatud keskmiste normaalväärtuste leidmist võrdlusriigi Taiwani puhul ja hindade võrdlemist Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega saadi tulemuseks varasemast madalamad lõplikud dumpingumarginaalid.
(63)
Hiina eksportivate tootjate puhul kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on seega järgmised:
-
5,1 % äriühingu Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd puhul;
-
0 % äriühingu Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd puhul;
-
5,5 % äriühingu Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd puhul;
-
5,3 % valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute puhul.
(64)
Individuaalset uurimist taotlenud äriühingutele kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on järgmised:
-
9,8 % äriühingu Oriental Industries (Suzhou) Ltd puhul;
-
0 % äriühingu Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd puhul.
3.3. Korea Vabariik
3.3.1. Normaalväärtus
(65)
Muude märkuste puudumisel normaalväärtuse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76 esitatud järeldused heaks.
3.3.2. Ekspordihind
(66)
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 ja 78.
3.3.3. Võrdlus
(67)
Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 79-81.
3.3.4. Dumpingumarginaalid
(68)
Kuna dumpingumarginaalide kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid Koread käsitlevaid esialgseid põhjendusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82-85.
4. KAHJU
4.1. Euroopa Liidu toodang
(69)
Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94-96.
4.2. Liidu tootmisharu määratlus
(70)
Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 97.
4.3. Liidu tarbimine
(71)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati andmetest koguimpordi kohta ning liidu tootmisharu kogumüügist liidu turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulisest müügist kaebuses esitatud andmete põhjal.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonnid
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(72)
Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %. Tarbimine kasvas 2005. ja 2007. aasta vahel 20 % ning langes seejärel 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 27 %. Tarbimise vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil tulenes kahanenud nõudlusest, eeskätt 2008. aasta teises pooles, kui oli alanud majanduskriis.
(73)
Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 98-100.
4.4. Import Hiinast, Korea Vabariigist ja Taiwanist Euroopa Liitu
4.4.1. Impordi mõju kumulatiivne hindamine
(74)
Tuletatakse meelde, et Koreast ja Taiwanist pärit importi ei hinnatud kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga, sest Koreast ja Taiwanist ei imporditud uurimisperioodil tooteid dumpinguhindadega, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjendustes 102 ja 103.
(75)
Siinkohal tuleb märkida, et igast riigist pärit importi hinnati eraldi algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimuste põhjal, et teha kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärinevat importi tuleks hinnata käesolevas uurimise raames kumulatiivselt. Kuna Koreast ja Taiwanist pärineva impordi dumpingumarginaal leiti olevat allpool miinimumtaset, tehti järeldus, et nendest riikidest pärit impordi andmeid ei tohiks hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu on ajutise määruse põhjendustes 147-152 analüüsitud neid impordiandmeid eraldi kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7.
4.4.2. Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
(76)
Tuletatakse meelde, et esialgsete järelduste kohaselt ei müünud üks Hiina eksportiv tootja oma tooteid liidu turul dumpinguhinnaga. Seetõttu ei kaasata tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiina päritoluga dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul. Ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus selgus, et veel üks Hiina eksportiv tootja ei müünud oma tooteid dumpinguhinnaga, nagu on märgitud põhjenduses 64. Seetõttu ei kaasata ka tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul ja selle mõju liidu tootmisharule. Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevad andmed vaadati uuesti läbi.
Tabel 2
Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import (tonnides)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Turuosa
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Keskmine hind eurodes tonni kohta
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(77)
Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevate andmete uurimise järel selgus, et sellise impordi maht suurenes uurimisperioodil märkimisväärselt - ligikaudu kaheksa korda -, samas kui keskmine impordihind langes järsult 45 %.
4.4.3. Hindade allalöömine
(78)
Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 110 ja 111 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise kindlakstegemiseks. Siiski vaadati ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus, nagu on mainitud põhjenduses 31, samasuguste tooteliikide hinnavõrdlus uuesti läbi. See läbivaatamine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla 24,1 %.
4.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(79)
Siinkohal tuletatakse meelde, et kuna Koreast, Taiwanist ja kahest Hiina ettevõttest pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut, ei saa neid andmeid hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu jäeti need andmed välja analüüsist, milles uuriti dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, ja neid hinnati eraldi.
(80)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
(81)
Kahjustava olukorra esinemine oli selge juba esialgse uurimise käigus, sest enamik majandusnäitajatest arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas: tootmismaht (- 36 %), müügimaht (- 29 %), müügihinnad (- 9 %) ja turuosa (- 23 %). Lisaks halvenesid tunduvalt ka liidu tootmisharu finantsolukorda kajastavad näitajad, nagu tulusus (- 16,3 protsendipunkti) ja rahakäive (- 141 %); järsult vähenesid ka investeeringud (- 89 %).
(82)
Kuna liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahtude, turuosa, hindade, varude, tööhõive, palkade ja tootlikkuse ning samuti finantstulemuste näitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 114-126 esitatud ajutised järeldused.
(83)
Kuna liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta puuduvad muud märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 127-130 esitatud järeldus, et liidu tootmisharu kannatas olulist kahju.
5. PÕHJUSLIK SEOS
5.1. Sissejuhatavad märkused
(84)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
5.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(85)
Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Hiinast pärit dumpinguhinnaga importi käsitlevatest andmetest, mis on esitatud põhjenduses 76, selgub, et sellise impordi maht suurenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kaheksa korra ja et selle turuosa kasvas ligikaudu 16 protsendipunkti. Sama perioodi jooksul vähenes liidu tarbimine 7 %.
(86)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt (29 %) ning ühtlasi vähenes ka tootmisharu turuosa 51,1 %-lt 39,2 %-le, ligikaudu 12 protsendipunkti. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes liidu tootmisharu turuosa kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatamata nõudluse vähenemisele liidu turul.
(87)
Nagu nähtub põhjenduses 76 esitatud andmetest, langes dumpinguhinnaga impordi hind vaatlusalusel perioodil 45 % ning see lõi tugevasti alla liidu tootmisharu hinnataseme liidu turul. Sellest tulenevalt ei saanud liidu tootmisharu hindu tõsta nii, et need oleksid kompenseerinud toorainehinna tõusu. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 81, vähenes selle tagajärjel liidu tootmisharu müügi tulusus liidu turul (3 % kasum 2005. aastal ja 13,3 % kahjum uurimisperioodil).
(88)
Lisaks selgus uurimisel, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu. Pideva surve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kohandada oma müügihindu kasvavate toorainekuludega, eriti 2008. aastal, kui toorainete hinnad saavutasid haripunkti. See selgitab liidu tootmisharu turuosa ja tulususe vähenemist.
(89)
Eelöeldut arvestades ja kuna puuduvad märkused dumpinguhinnaga impordi mõju kohta, võib kinnitada, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda äärmiselt negatiivselt.
5.3. Muude tegurite mõju
5.3.1. Dumpinguvaba import
(90)
Hiinast pärineva dumpinguvaba impordi mõju osas tuleb meenutada, et kaks Hiina eksportivat tootjat, kes müüsid liidu turule eriti tugevat polüesterlõnga, ei kasutanud dumpingut. Ehkki ei saa välistada, et nimetatud import võis teataval määral liidu tootmisharu kahjustada, ollakse seisukohal, et selle impordi mahtu ja eriti hindu (mis olid dumpinguhinnaga impordi hindadest keskmiselt kõrgemad) arvestades ei saa selle dumpinguvaba impordi mõju pidada nii oluliseks, et see kaotaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel leitud põhjusliku seose.
5.3.2. Muud tegurid
(91)
Põhjusliku seose analüüsis uuriti lisaks veel muid tegureid, nagu nõudluse muutused liidu turul, toorainehindade areng, liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodang, liidu tootmisharu ekspordinäitajad, import muudest riikidest, sh Koreast ja Taiwanist, ja teiste liidu tootjate tegevusnäitajad.
(92)
Üks isik väitis, et põhjusliku seose analüüsis ei suudetud tõendada, et muude tegurite (v.a dumpinguhinnaga import) tekitatud kahju ei olnud põhjustanud Hiinast pärit import. Eeskätt rõhutas ta, et põhjusliku seose analüüsis ei arvestatud selliseid tegureid nagu nõudluse muutused ja kõrgemad toorainehinnad, millel oli oma osa liidu tootmisharule tekitatud kahjus.
(93)
Seoses nõudluse muutustega tuletatakse meelde, et hoolimata tarbimise vähenemisest suurenes siiski Hiinast pärit impordi turuosa. Seoses toorainehindade tõusuga tunnistatakse, et toorainehinnad tõusid uurimisperioodi esimeses pooles, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 139. Uurimisperioodi teises pooles hinnad siiski langesid. See toorainehindade kõikumine mõjutas kõiki ettevõtjaid. Pealegi, kui liidu tootmisharule ei oleks avaldanud survet Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import, oleksid liidu tootjad saanud oma müügihindu kohandada kooskõlas toorainehindade arenguga. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 138-140 ning kõnealune väide lükatakse tagasi.
(94)
Kuna liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodangu ja ekspordinäitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141-143.
(95)
Mõned isikud väitsid veel, et liidu tootjad ei oleks saanud suurenenud toorainekulude hüvitamiseks hindu tõsta Koreast ja Taiwanist pärineva madala hinnaga impordi tõttu.
(96)
Sellega seoses tuleb esmajoones märkida, et Koreast ja Taiwanist pärineva impordi hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil kõrgemaks kui Hiina imporditoodete keskmised hinnad. Teiseks vähenes impordimaht 2007. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel tunduvalt. Seetõttu leitakse, et kõnealuse impordi maht ja hinnad ei saanud olla liidu tootmisharule tekitatud kahju peapõhjuseks ega saa seega kaotada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(97)
Kuna muid märkusi kolmandatest riikidest (sh Koreast ja Taiwanist) pärit impordi kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 144-152.
(98)
Kuna muude liidu tootjate kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 153 ja 154.
(99)
Esialgsete järelduste avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et liidu tootmisharu vähenenud tulususe põhjuseks on nn kaheastmeline tootmisprotsess, millel on liidu tootmisvõimsuses suur osakaal, ja väidetavad viivitused kaasaegse üheastmelise tootmisprotsessi kasutuselevõtus liidu tootjate poolt.
(100)
Märkida tuleb, et Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu toodetavate ja turustatavate tooteliikide gamma on suures osas kattuv. Liidu tootjad kasutavad nn kaheastmelist tootmisprotsessi, kuna see võimaldab toota konkreetseid tooteliike, mida müüakse turul tavaliselt kõrgema hinnaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 85-89, mõjutas Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga madala dumpinguhinnaga import kogu liidu turgu, avaldades hindadele tugevat survet allapoole.
(101)
Seetõttu ollakse seisukohal, et kahe erineva tootmisprotsessi olemasolu iseenesest ei saa oluliselt kasumimarginaale mõjutada, eelkõige arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi survet hindadele. Lisaks ei esitatud mingeid põhjendatud tõendeid toetamaks väidet, nagu oleks liidu tootmisharu kannatanud olulist kahju kaasaegsema tehnoloogia puudumise tõttu. Seega lükati see väide tagasi.
(102)
Eelöeldut arvestades ja muude märkuste puudumisel tehakse järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 155-158.
6. LIIDU HUVID
6.1. Sissejuhatavad märkused
(103)
Liidu huvide analüüsi on kohandatud seoses dumpingumarginaalide läbivaatamisega, mis toimus pärast märkuste esitamist esialgsete järelduste kohta ja ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste läbiviimist. Sellest tulenevalt, arvestades koostöö kõrget taset, kehtestatakse Hiinast pärit impordi valdava osa suhtes ligikaudu 5 % tollimaks, nagu on märgitud põhjenduses 63.
6.2. Liidu tootmisharu
(104)
Liidu tootmisharu koosneb neljast liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kes annavad seoses eriti tugeva polüesterlõngaga tööd rohkem kui 1 300 inimesele. Kõik kahjunäitajad, eriti aga need, mis kajastavad liidu tootmisharu finantssuutlikkust, liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Ka tööhõive langes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nimelt 23 %, mis vastab 400 täistööajaga koha kaotamisele.
(105)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel teatas liidu tootmisharu nende vabrikute hiljutisest taasavamisest, kus tootmine oli dumpinguhinnaga impordi tõttu seiskunud. See tõendab, et isegi ajutistel meetmetel oli liidu tootmisharule positiivne mõju.
(106)
Seetõttu võib oodata, et lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes mõjub liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale veelgi positiivsemalt, võimaldades liidu tootjatel tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast.
(107)
Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 160-163.
6.3. Importijad
(108)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et analüüsis, milles uuriti meetmete mõju importijatele, ei käsitletud eriti tugeva polüesterlõnga tarnijate kiire vahetamise küsimust. Sellega seoses tuleb tunnistada, et sõltuvalt lõpprakendusest võib tarneallikate vahetamine olla küllaltki aeganõudev. Siiski on olemas teisigi allikaid, kaasa arvatud Koreast ja Taiwanist pärit import ning samuti dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja jäetud kaks Hiina eksportivat tootjat, keda on nimetatud põhjendustes 63 ja 64. Seetõttu lükatakse see väide tagasi ning kinnitatakse ajutine järeldus, et meetmetel ei oleks importijatele märkimisväärselt negatiivset mõju.
(109)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164 ja 165.
6.4. Kasutajad
(110)
Eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Ühendust võeti 68 kasutajaga ning 33 neist tegi uurimise käigus koostööd. Uurimise käigus selgus, et 24 koostööd tegevat kasutajat 33-st ostis eriti tugevat polüesterlõnga Hiinast. Sellest impordist 12 % pärines äriühingutelt, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud.
(111)
Meetmete mõju kasutajatele uuriva analüüsi esialgses etapis jagati kasutajad neljaks eraldi tööstussektoriks (rehvid, autotööstus, köied ja tööstusrakendused). Enne ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti nelja kasutajat (kaks rehvitootjat, üks autotootja ja üks tööstusrakenduste sektorist). Ajutiste meetmete kehtestamise järel uuriti, kui suures ulatuses meetmed iga sektorit mõjutavad. Selleks tehti seitsme kasutaja valdustesse täiendavad kontrollkäigud, nagu on märgitud põhjenduses 5. Kokku kontrolliti 11 kasutajat, kellest viis olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd). Kontrollitud andmete põhjal vaadati läbi meetmete hinnanguline mõju kasutajate kasumimarginaalidele, arvestades ühtlasi tollimaksude läbivaatamist ja asjaolu, et veel üks Hiina tootja leiti olevat dumpinguvaba.
(112)
Rehvitootjatelt saadi küsimustikule neli vastust. Neist kahte kontrolliti enne ajutiste meetmete kehtestamist ja ühte pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Nagu näitavad kättesaadavad andmed selle sektori kohta, on eriti tugeva polüesterlõnga osakaal tootmiskuludes suhteliselt väike, keskmiselt alla 1 %. Vaid üks koostööd teinud kasutaja importis vaatlusalust toodet Hiinast, kuid see import pärines Hiina ettevõttest, kus ei tuvastatud dumpingut. Seetõttu tehakse järeldus, et kättesaadavate andmete põhjal ei mõjuta kavandatavad meetmed rehvisektorit.
(113)
Mis puudutab autotööstusega seotud kasutusalasid, siis laekus peamiselt turvavööde ja -patjade tootjatelt, kelle import moodustas uurimisperioodil 5 % Hiinast pärinevast eriti tugeva polüesterlõnga koguimpordist, kokku kuus küsimustike vastust. Kahte ettevõtet kontrolliti - ühte enne ja teist pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga osakaal autotööstusega seotud kasutusaladel korrigeeriti pärast kontrollkäike 15 % tasemele. Lisaks sellele selgus kontrollkäikudel, et eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalad moodustasid üle 30 % koostööd tegevate äriühingute kogukäibest esialgses uurimises tuvastatud 4 % asemel. Eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud toodetelt kõnealuses sektoris teenitud keskmine kasum on kinnitatud andmetel umbes 3 %. Eelöeldule tuginedes tehakse järeldus, et meetmete kehtestamise korral ei mõjutaks need tõenäoliselt autotööstust tervikuna negatiivselt, kuna see sektor jätkab kasumi teenimist ja Hiina ei ole nende peamine tarnija.
(114)
Köite valmistajatelt laekus kolm küsimustike vastust ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti ühte äriühingut. Kõik koostööd tegevad äriühingud selles sektoris on VKEd ja nende tarbitavad tooted moodustavad alla 1 % Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordist uurimisperioodil. Kinnitatud andmetel moodustab eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalade osakaal 18 % nende kogukäibest. Eriti tugeva polüesterlõnga kasutusaladel teenitud keskmiseks kasumimarginaaliks kehtestati esialgu 8 % ringis, kuid pärast kontrollkäiku ja sellele järgnevat küsimustike andmete läbivaatamist saadi sektori korrigeeritud kasumimarginaaliks - 0,4 %. Lisaks selgus uurimisel, et uurimisperioodil saabus suurem osa (71 %) impordist Hiinast ning 22 % Koreast. Arvestades aga läbivaadatud tollimaksumäära, peaks meetmete mõju selle sektori ettevõtetele olema piiratud, kui nad jätkavad eriti tugeva polüesterlõnga tarnimist Hiinast. Pealegi on olemas rida alternatiivseid tarneallikaid.
(115)
Mis puudutab tööstusrakenduste sektorit, siis laekus kasutajatelt, kelle osakaal Hiinast pärit koguimpordis on 21 %, kokku 20 küsimustike vastust. Kontrolliti viit äriühingut - ühte enne ja nelja pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Kontrollkäikudel kogutud andmete põhjal korrigeeriti eriti tugeva polüesterlõngaga seotud tegevusalade osakaal 54 % tasemele kogu tegevusest. Uurimine näitas, et kõnealused kasutajad ostsid eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt Hiinast (42 %) ja Koreast (24 %), samas kui 29 % hangiti liidu ja kolmandate riikide tarnijatelt. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist toimunud kontrollkäikudel kogutud andmete alusel kohandati kõnealuse sektori keskmist kasumimarginaali, mis leiti olevat 17 %. Sellegipoolest selgub kogutud andmetest, et kogu sektori jaoks kehtestatud keskmine kasumimarginaal ei peegelda VKEde olukorda, kel oli uurimisperioodil keskmine negatiivne kasumimarginaal - 1,9 %. Halvimal juhul, st kui nende VKEde tarnijateks on meetmete kohaldamisalasse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad ning nad ei muuda oma tarnijat, langeks nende tulusus lõplike meetmete kehtestamisega - 1,9 %-lt - 1,3 %-le. See tuleneb asjaolust, et nad tarnivad Hiinast eriti tugevat polüesterlõnga suuremas proportsioonis kui suurettevõtted, kes jätkavad suure kasumi teenimist. Siiski võib oletada, et need VKEd pöörduvad vähemalt osaliselt tarnijate poole, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata.
(116)
Mõned kasutajad väitsid, et esialgses analüüsis liidu huvide kohta oli dumpinguvastaste meetmete mõju nende tulususele alahinnatud. Nad väitsid ka seda, et neil oleks raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele ning alternatiivsete tarneallikate leidmisega. Teatavad huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ka liidu tootjate suutlikkuse nõutavaid tooteid tarnida. Toodi esile ka meetmete võimalik negatiivne mõju järgtööstusele ja seeläbi tööhõivele liidus.
(117)
Mis puudutab tulusust, siis selgus ajutiste meetmete kehtestamise järel tehtud kontrollkäikudel kogutud andmete analüüsimisel, et meetmed mõjutaksid köite ja tööstusrakenduste sektorit negatiivselt, kui kasutajad jätkavad toodete ostmist meetmete kohaldamisalasse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt ega muuda oma tarnijaid. See mõju on aga tõenäoliselt piiratud, arvestades tollimaksu vähendatud määra ja alternatiivsete tarneallikate olemasolu.
(118)
Seoses väitega, nagu ei saaks kulude suurenemist tarbijatele edasi kanda, näitas uurimine, et teatavates sektorites võib olla tõepoolest raske hindu tõsta. Siiski tuletatakse meelde, et Hiina eksportivate tootjate kõrget koostöötaset arvesse võttes kohaldatakse enamuse Hiinast pärit impordi suhtes ligikaudu 5 % tollimaksu, nagu on märgitud põhjenduses 103. Seetõttu võib eeldada, et kasutajad saavad vähemalt osa kulude suurenemisest tarbijatele edasi kanda ja et igal juhul on meetmete mõju nende tulususele isegi hindade tõusuta küllaltki piiratud.
(119)
Mis puudutab väidet, nagu ei suudaks liidu tootjad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral nõutavaid tooteid tarnida, siis näitas uurimine, et liidu tootjate tarnete osas teatavatele kasutajatele on varem esinenud mõningaid häireid. Siiski ei näidanud see analüüs, et need häired oleks kestva loomuga. Tarneallikate vahetamise väidetava raskuse osas selgus kontrollkäikudel tõepoolest, et enne uue eriti tugeva polüesterlõnga kasutamist masstootmises peab see läbima teatava arvu katsetusi, et kontrollida uue tooraine sobivust seadmetega ja lõpptoodete kvaliteedistandardeid. Katsetuste kestus sõltub lõpptoote rakendusest. Seetõttu ollakse arvamusel, et tarnijate vahetamine võib osutuda teatavate kasutajate puhul aeganõudvaks ja kulukaks, ehkki see sõltub tootest. Kontrollkäigud näitasid, et mõned äriühingud kavandavad oma tarnijate ringi laiendamist, et vältida sõltuvust vaid ühest tarneallikast.
(120)
Mõned huvitatud isikud tõid esile ka VKEde olukorra, väites et VKEdel on raskusi tooraine tarnimisega, kuna nad tellivad alla tootjate nõutavate miinimumkoguste. Sellega seoses tuleb märkida, et raskusi tellimuste miinimumkoguste täitmisel tuleb äritegevuses ette olenemata sellest, kas meetmed kehtivad või mitte. Seetõttu ollakse seisukohal, et tollimaksude kehtestamine iseenesest ei mõjuta ettevõtjate vahel juba väljakujunenud koostöötavasid. Seega ei loeta neid väiteid põhjendatuks.
(121)
Lisaks sellele väitsid veel mõned huvitatud isikud, et liidu tootmisharu ei kujuta endast usaldusväärset tarneallikat, kuna selle tootevalik jätab soovida, toodete kvaliteet on madal ja hinnad kõrgemad. Sellega seoses tuleb rõhutada, et kuigi liidu tootjad ei suuda pakkuda kogu nõutavat tootevalikut, on olemas alternatiivsed tarneallikad, mis võimaldavad seda valikut täiendada. Pealegi ei tohiks suhteliselt madal tollimaksumäär takistada kasutajaid tootevaliku täiendamiseks vajalikke artikleid ka edaspidi Hiinast importimast. Lisaks sellele peaks vabrikute taasavamine, mida eespool mainiti, aitama seda olukorda parandada, kuna lisandunud tootmisvõimsus võimaldab laiendada tootevalikut. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(122)
Mis puudutab meetmete mõju järgtööstusele ja seeläbi liidu tööhõivele, siis ollakse seisukohal, et eelöeldut arvestades peaks see mõju olema tühine.
6.5. Järeldus liidu huvide kohta
(123)
Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste impordimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga suhtes.
7. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
7.1. Kahju kõrvaldamise tase
(124)
Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamise taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 179-183.
7.2. Lõplikud meetmed
(125)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaalide tasemel.
(126)
Arvestades, et Korea ja Taiwani puhul tuvastatud dumpingumarginaalid olid allpool miinimumtaset, ei tuleks nendest riikidest pärit impordi suhtes lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse kehtestada.
(127)
Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:
Äriühing
Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal
Dumpingumarginaal
Dumpinguvastase tollimaksu määr
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Puudub
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
Puudub
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Kõik muud Hiina äriühingud
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(129)
Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(130)
Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.
(131)
Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu. Artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.
7.3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(132)
Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest väiksemad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.
8. MENETLUSE LÕPETAMINE
(133)
Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks nende kahe riigi puhul menetlus lõpetada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, ja mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Lisas loetletud äriühingud
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Kõik muud äriühingud
9,8
A999
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolevaga lõpetatakse Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva eriti tugeva polüesterlõnga importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.
Artikkel 3
Määruse (EL) nr 478/2010 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 5402 20 00 alla kuuluva eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) (mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi) impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõplikku tollimaksumäära kohaldades. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
Artikkel 4
Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
-
ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;
-
ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;
-
ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,
siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 5,3 %.
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 29. november 2010