РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно държавна помощ C 19/09 (ex N 64/09), която Дания възнамерява да приведе в действие във връзка с преструктурирането на TV2 Danmark A/S
(нотифицирано под номер C(2011) 2614)
(само текстът на датски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/109/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (1), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 4 август 2008 г. Комисията уведоми Дания за решението си да не повдига възражения срещу помощта за оздравяване, предназначена за TV2 Danmark A/S, под формата на кредитна линия в общ размер на 1 000 млн. DKK (наричано по-долу „решение за помощ за оздравяване“) (3). В това решение се констатира, че планираната помощ е съвместима с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално с правилата, посочени в Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (4) (наричани по-долу „насоките“).
(2)
Съгласно решението за помощ за оздравяване и насоките, на Комисията е трябвало да бъде предоставен план за преструктуриране или прекратяване на предприятието, или доказателство за това, че заемът е бил изплатен изцяло не по-късно от шест месеца след разрешаването на мярката за оздравяване, т.е. най-късно до 4 февруари 2009 г.
(3)
На 4 февруари 2009 г. Дания уведоми Комисията, в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 3 от ДФЕС, за план за преструктуриране на TV2 Danmark A/S.
(4)
С писмо с дата 2 юли 2009 г. Комисията уведоми Дания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощта.
(5)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(6)
Комисията получи следните мнения от заинтересованите страни.
-
1.10.2009 г.
TDC A/S и You see
-
1.10.2009 г.
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009 г.
MTV Networks
-
2.10.2009 г.
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009 г.
Boxer TV
-
2.10.2009 г.
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009 г.
TV2 Danmark (получател на помощта)
-
2.10.2009 г.
MTG Viasat (които представиха допълнителна информация с писмо от 15 октомври 2009 г.)
-
2.10.2009 г.
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009 г.
SBS Broadcasting Networks Ltd и SBS TV A/S
-
7.10.2009 г.
Telia Stofa A/S
(7)
Тя ги препрати на Дания на 27 октомври 2009 г. Мнението, изпратено със закъснение от Telia Stofa, беше препратено на Дания на 30 ноември 2009 г. На Дания беше предоставена възможността да отговори и нейните мнения бяха получени с две писма, в които се разглеждат различни аспекти на мненията на третата страна: с писмо от датското правителство от 29 януари 2010 г., получено чрез постоянното представителство и регистрирано като получено на 23 февруари 2010 г. и с писмо от 29 март 2010 г., което е регистрирано като получено на 30 март 2010 г., а приложенията към това писмо са регистрирани като получени на 14 април 2010 г. На 8 юни 2010 г. датското правителство предостави допълнителна информация относно приемането на ново споразумение за медийната политика за 2011-2014 г.
(8)
На 9 юни 2010 г. TV2 Danmark A/S представи информационен меморандум относно продажбата на предавателната мрежа на TV2.
(9)
Комисията проведе среща с получателя на помощта TV2 Danmark A/S на 8 юни 2010 г. Като последващо действие след срещата на 30 юни 2010 г. Комисията изпрати въпроси на Дания, на които Дания отговори на 9 юли 2010 г.
(10)
Viasat представи допълнителна информация с писмо по електронната поща от 26 май 2010 г. и с писма, регистрирани като получени на 1 юни 2010 г. и 6 юли 2010 г.
(11)
Дания отговори на 17 август 2010 г. на допълнителните въпроси, отправени от Комисията на 23 и 28 юли 2010 г. Комисията проведе среща с Дания на 14 септември 2010 г., след което Дания предостави допълнителни мнения в писмено изложение от 15 октомври 2010 г.
(12)
Viasat представи допълнителна информация на Комисията на 22 декември 2010 г., а SBS - на 7 февруари 2011 г.
(13)
На 14 януари 2011 г. Комисията изпрати искане за информация на Дания, на което Дания отговори с писмо от 3 февруари 2011 г. Дания поиска провеждането на допълнителна среща с писмо от 28 януари 2011 г. Тази среща беше проведена на 7 февруари 2011 г. Допълнителна информация беше представена на 24 февруари 2011 г.
(14)
По искане на датските власти беше проведена допълнителна среща на 4 март 2011 г. След това Дания представи допълнителна информация с писма, регистрирани като получени на 11, 17 и 18 март 2011 г. и на 6 и 14 април 2011 г. В свое писмо от 11 март 2011 г. Дания уведоми Комисията, че части от плана за преструктуриране („TV2 Alene card“, за който е направено разяснение по-долу) няма да бъдат приложени. На 17 и 18 март и на 6 и 14 април 2011 г. Дания предостави изменени финансови данни като взе предвид това изменение.
(15)
Освен това следва да бъде отбелязано, че на 24 март 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd подаде заявление за анулиране на решението за помощ за оздравяване в Първоинстанционния съд на Европейските общности (понастоящем Общия съд) (6). В допълнение, на 15 май 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd поиска Комисията да започне процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС с цел отмяна на решението за помощ за оздравяване (7). Тези искания са свързани с различно решение и не възпрепятстват Комисията да изрази становище относно плана за преструктуриране. При все това с определение от 17 май 2010 процедурата по съдебното дело беше отложена до датата на вземането от Комисията на окончателно решение по делото за преструктуриране (8).
(16)
На 14 декември 2009 г. MTG/Viasat подаде жалба, в която се твърди, че Дания нарушава inter alia членове 106 и 102 от ДФЕС чрез въвеждането на потребителски такси за TV2.
II. ПОЛУЧАТЕЛЯТ: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S е учредено през 2003 г. като дружество с ограничена отговорност, което е притежавано изцяло от датската държава. Дружеството е поело дейността на автономната държавна институция TV2, която е създадена през 1986 г. Danmark A/S има участия в няколко различни дружества, включващи изцяло притежавани дъщерни дружества, асоциирани дружества, съвместни предприятия и миноритарни участия. TV2 Danmark A/S (наричано по-долу „TV2“) е дружество майка на групата TV2 и управлява обществения телевизионен канал TV2 (наричан по-долу също така „основният канал“).
(18)
Настоящ бизнес модел: В минали периоди основният канал TV2 се е финансирал чрез такси за телевизионен лиценз и приходи от реклама. При все това, макар че регионалните канали все още се финансират отчасти по този начин, финансирането чрез телевизионни лицензи за основния канал е приключило през юли 2004 г. и в сила е останало само финансиране чрез приходи от реклама. Понастоящем тези приходи от реклама са единственият източник на доходи за основния канал, освен печалбите от търговските канали. Понастоящем TV2 няма право да събира абонаментни такси за своя основен канал.
(19)
Задължения за обществена услуга: В раздел 38а, параграф 1 от Закона за телевизионното излъчване на Дания се предвижда задължение за обществена услуга за TV2 и в него се посочва, че „дейностите по излъчване на програми, представляващи обществена услуга, се предоставят на цялото население в съответствие с принципите, посочени в член 10“. Тези общи задължения се допълват от по-подробни описания в лиценза за обществена услуга и допълненията към него.
(20)
Комисията прие (9) и по тази точка беше потвърдено от Общия съд (10), че основният канал на TV2 изпълнява задължение за обществена услуга. Дейностите по обществената услуга, които извършва TV2, съставляват повече от […] (11) от неговите разходи (12).
(21)
Освен това основният канал TV2 поема задължение за обществена услуга за излъчване на регионални програми съгласно точка 2.5 от лиценза за обществена услуга на TV2 (13). Регионалното съдържание се доставя чрез регионалните станции на TV2. Осемте регионални станции са независими от TV2. Те се уреждат от раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания (14). Всяка от осемте регионални станции на TV2 има Съвет на представителите, чийто състав отразява голямото разнообразие от аспекти на регионалната култура и общност. TV2 не може да участва на заседанията на тези Съвети на представителите. На регионалните станции са възложени дейности по обществената услуга съгласно раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания и в излъчваните от тях програми трябва да се подчертава, че те са регионални подразделения на едно главно дружество. Извършваните от тях дейности се финансират главно чрез лицензни такси (15). TV2 е задължен да предава тези регионални програми в „прозорци“ в хода на излъчване на обичайната програма на TV2 (16). TV2 не може да оказва влияние върху избрания телевизионен формат, напр. за гарантиране на съгласуваност с обичайните телевизионни програми, излъчвания по основния канал. В периодите между националните и регионалните програми TV2 излъчва реклами, които са насочени към регионалния пазар, и задържа приходите от реклама.
(22)
Задължение за „задължителен пренос“: Понастоящем основният канал попада в обхвата на „задължителния пренос“ съгласно раздел 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, съгласно който разпространителите на SMATV (колективни системи за приемане и разпространение на телевизионни сигнали) (включително кабелните разпространители-търговци) трябва да осигурят достъп до каналите, споменати в разпоредбата (т.е. TV2 и DR) във всички свои пакети (17).
Разпространителите на телевизия, които използват сателит като платформа за разпространение, не са били задължени да включат основния канал TV2 в пакетите от програми, но тъй като каналът е много популярен, те са решили да го включат (18).
(23)
Разпространение на телевизия в Дания: В Дания телевизията се разпространява по пет различни начина, базирани на алтернативни средства за получаване на телевизионен сигнал: разпространение по кабел (разпространители YouSee и Stofa), SMATV (разпространение по местна кабелна мрежа), разпространение чрез сателитна чиния (Viasat и Canal Digital), разпространение по широколентови мрежи (IPTV) и разпространение по наземна мрежа. Към 1 ноември 2009 г. аналоговият наземен сигнал беше изключен, а наземните телевизионни сигнали в Дания бяха цифровизирани. Дружеството Boxer спечели търга за търговски контрол на достъпа и отговаря за предаването на канали с абонамент по наземната мрежа. Понастоящем основният канал TV2 се излъчва безплатно (FTA) без да се събират абонаментни такси за гледането му (19).
(24)
Дейности на TV2: Основният предмет на дейност на TV2 е излъчването и продажбата на телевизионна реклама. Освен това дружеството придобива и продава аудиовизуални права на международните пазари (напр. за Евро 2008 или Олимпийските игри), които то може да излъчва по своите канали или да препродава. TV2 осъществява дейност почти изключително на пазара на телевизионните програми и на други пазари, свързани с медийна дейност в Дания. Основният канал TV2, заедно с радио Danmarks (публично предприятие, което се финансира изключително чрез лицензни такси и управлява два обществени канала), е най-големият телевизионен канал.
Основният канал TV2 понастоящем се конкурира на пазара на телевизионната реклама например с каналите на Viasat TV3 и TV3+. Viasat е собственост на шведското дружество Modern Times Group A/S (MTG), което осъществява дейност също така като разпространител в сателитния сегмент. Освен това TV2 се конкурира за приходи от реклама с SBS A/S, което е собственост на германското дружество ProSiebenSat. Платените телевизионни канали на TV2, каквито са TV2 Zulu и TV2 Charlie, се конкурират с други търговски канали на пазара на едро за разпространение на платени телевизионни пакети.
(25)
Търговски операции: TV2 управлява редица необществени търговски канали, включително TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film и TV2 News. Освен това то притежава 50 % от TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie и TV2 News се финансират чрез абонаменти и реклама, докато TV2 Film се финансира изключително чрез абонаменти.
(26)
Както е потвърдено от Дания (20) и от TV2 Danmark A/S и неговия конкурент Viasat (21), работата на основния канал е от жизненоважно значение за постигане на приходите, реализирани от търговските канали.
(27)
От 2001 г. насам TV2 е задължено да води отделни счетоводни отчети за своите търговски дейности и дейностите по обществената услуга, вж. Наредба № 740 (22). Отчетите се проверяват от външни одитори.
(28)
Друга дейност: В допълнение TV2 Danmark A/S притежава няколко дъщерни дружества или е част от редица съвместни предприятия, свързани с телевизионна дейност, които излъчват на съдържание и радиопрограми, а в предходни периоди е разполагало също така и с мрежа за пренос на радио- и телевизионни сигнали (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M и Fordelingsnet), заедно с канала DR. Според информацията, предоставена от Дания, Broadcast Service Denmark е водещият излъчващ оператор-доставчик в Дания във връзка с планирането, изграждането, управлението и обслужването на предавателни мрежи. Предавателната мрежа е била съвместно притежание на Danske Radio и TV2 пряко или посредством съвместно притежавани сдружения (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 е продало обаче дяловете си в тази мрежа като част от своето преструктуриране.
(29)
Дела, водени на национално равнище, за нарушаване на антитръстовите правила от страна на TV2: Комисията отбелязва, че поведението на TV2 на рекламния пазар е предмет на разследване от страна на датските органи за защита на конкуренцията. На 21 декември 2005 г. датския Съвет по конкуренция реши, че TV2 е нарушило член 102 от ДФЕС и съответните национални законодателни разпоредби чрез използването на отстъпки за засилване на лоялността на рекламния пазар. Това решение беше анулирано от Трибунала по обжалване на спорове във връзка с конкуренцията (Competition Appeals Tribunal) на 1 ноември 2006 г., но след това беше потвърдено при апелативно обжалване пред Висшия съд на Източна Дания на 22 юни 2009 г. Жалба срещу последното съдебно решение беше внесена във Върховния съд, който потвърди решението на Висшия съд на 18 март 2011 г. Делото беше заведено във връзка с предходно дело от 29 ноември 2000 г., в рамките на което датският Съвет по конкуренция е установил, че отстъпките, предоставяни от TV2 през 2000 г., са представлявали злоупотреба с господстващо положение.
III. ДРУГИ НЕПРИКЛЮЧЕНИ СЪДЕБНИ ДЕЛА, СВЪРЗАНИ С TV2
(30)
Подкрепата за дейностите, извършвани от TV2 чрез публични средства преди неговото учредяване и последващата рекапитализация са били предмет на решения на Комисията от 19 май 2004 г. и съответно, 2 февруари 2005 г. (23) В първото си решение Комисията е постановила възстановяването на несъвместима помощ, предоставена на TV2 в размер на 628,1 млн. DKK. Дания е постановила възстановяване от получателя на помощта, ведно с присъщата лихва, и е възстановила сумата от 1 050 млн. DKK от TV2. Във второто решение не са били повдигнати никакви възражения по отношение на съвместимостта с общия пазар на рекапитализацията, която се е състояла от вливане на капитал в размер на 440 млн. DKK и допълнително преобразуване на дълг в капитал в размер на 394 млн. DKK.
(31)
На 22 октомври 2008 г. Общият съд анулира решението на Комисията за възстановяване (24). На 24 септември 2009 г. (25) Общият съд издаде определение във връзка с решението за рекапитализация, в което се заявява, че не е необходимо издаване на решение, тъй като решението за рекапитализация - основаващо се на решението за възстановяване - се основава на хипотези, които вече не са налице, и следователно е лишено от всякакво съдържание и смисъл. Съдът счете, че двете решения представляват два аспекта на един и същ правен въпрос.
(32)
Разследването на Комисията във връзка с гореспоменатото дело е било проведено паралелно с настоящата процедура и решението на Комисията по гореспоменатото дело ще бъде прието едновременно с приемането на настоящото решение.
IV. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
1. Контекст на първоначалния план за преструктуриране
(33)
Както е посочено в решението на Комисията за разрешаване на помощта за оздравяване в размер на 1 000 млн. DKK през 2008 г., TV2 Danmark е срещнало сериозни трудности, свързани с ликвидността, в резултат на големи инвестиции, по-специално в дейността на радиото, по-ниски от очакваните приходи от реклама и по-високи лихвени проценти. Тези потребности от ликвидни средства не могат да бъдат задоволени чрез осигуряване на заеми от частни кредитори (банки). След решението за помощ за оздравяване, Дания представи плана за преструктуриране в рамките на шестмесечния срок, предвиден в насоките.
(34)
Планът за преструктуриране, представен на Комисията на 4 февруари 2009 г. беше изготвен след сключването на споразумение между водещите политически партии в Дания относно добавка към споразумението за медийната политика за периода 2007-2010 г., което бе публично оповестено на 9 януари 2009 г.
(35)
В своето уведомление от 4 февруари 2009 г. Дания представи различни мерки за помощ за преструктуриране, тъй като, според нея, проблемите, свързани с краткосрочната ликвидност и задлъжнялост, посочени в решението на Комисията за помощ за оздравяване, все още са налице. Поради тези проблеми TV2 Danmark A/S беше определено като предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките (26), като Комисията няма никакво основание да се разграничи от това определение в решението за откриване на процедурата, а според Дания TV2 продължава да бъде такова предприятие, дори след получаването на помощта за оздравяване. Това може да бъде доказано от данните, споменати в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (27).
(36)
По-късно в хода на производството, и по-специално като реакция на мненията на трети страни, Дания предостави друго актуализирано проучване на Прайс Уотърхаус Купърс (PWC) относно финансовото положение на TV2. Актуализираните данни са обобщени в таблицата по-долу (28).
Развитие на TV2 Danmark A/S
Ключови данни
(Млн. DKK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Печалба преди данъчно облагане
142
- 213
18
-28
Оборот
1 980
2 251
2 206
2 029
Нетен паричен поток
79
- 550
-73
-60
Нетни лихвоносни дългове
232
564
622
659
Нетни лихвени проценти
10
19
41
31
Нетна стойност на активите
815
598
616
601
Според Дания проблемите на TV2 са резултат, inter alia, от това че предприятието е обществен канал (29), който става все по-нерентабилен и няма устойчив бизнес модел, както и от някои загуби, които произтичат от неуспешни инвестиции.
(37)
Загуби: Поради факта, че приходите от реклама са по-ниски от заложените в бюджета, в съчетание с поредицата от лоши инвестиции (най-вече в TV2 Radio), през 2007 г. TV2 Danmark A/S отчита значителна загуба (214 млн. DKK, възвръщаемост на собствения капитал минус 36 %). Освен това в края на март 2008 г. прогнозите за финансовия резултат за 2008 г. бяха за нова загуба преди данъчно облагане в размер до […] млн. DKK, макар че прогнозата беше считана за силно зависима от промените на рекламния пазар. По подобен начин дружеството отчита загуби и през 2009 г.
(38)
Оборот/пазарен дял: Пазарният дял на основния канал на TV2 претърпя спад години преди предоставянето на помощта за оздравяване и този процес продължава. Лишаването на ТВ2 от традиционното за него бизнес предимство чрез изключването на аналоговата наземна телевизия и въвеждането на DTT (цифрова наземна телевизия) е довело до по-равно разпределение на възможностите от ноември 2009 г. Премахването на задължението за „задължителен пренос“ (вж. съображение 52 по-долу) се очаква да доведе до допълнителни загуби на пазарния дял. От 2003 до 2009 г. „търговският“ пазарен дял на основния канал на TV2 (възрастовата група 21-50 години, която е най-интересната от търговска гледна точка зрителска група) вече е отбелязала спад с 19 % от 56,2 % на 45,6 % (30). Търговският пазарен дял на TV2 се очаква да бъде в размер до […] % през 2013 г. (31).
(39)
Нарастващи дългове/паричен поток/лихвени проценти: Както може да се види от таблицата, нетният лихвоносен дълг на TV2 Danmark A/S бележи значителен ръст от 232 млн. DKK през 2006 г. до 622 млн. DKK през 2008 г. (преди продажбата на мрежата и изплащането на по-голямата част от дълга, нетният лихвоносен дълг е заложен в бюджета в размер на […] млн. DKK през 2010 г.). Таблицата също така показва, че TV2 Danmark A/S е имало отрицателни парични потоци, нарастващи дългове, увеличаващи се лихвени проценти и намаляващи нетни стойности на активите за периода 31 декември 2006 г. - 31 декември 2009 г.
(40)
Анализ на най-благоприятния/най-неблагоприятния сценарий: Първоначалният план за преструктуриране съдържа базов сценарий, най-неблагоприятен и най-благоприятен сценарий с изчисления за чувствителността. Той се основава на пазарни прогнози, които са външни за дружеството (тъй като са изготвени от Прайс Уотърхаус Купърс). Сценариите прогнозират реален темп на нарастване на БВП, като от това произтича очакваният ръст (или спад) на пазара на телевизионната реклама, който, в комбинация с прогнозните стойности на пазарния дял, води до получаване на прогнозни стойности за приходите от реклама на TV2. При базовия сценарий е налице умерено увеличение на БВП ([…] % за 2009 г. и 2010 г., […] % за 2011 г. и […] % за 2012 г.). Прогнозите за пазара на телевизионната реклама бяха за […] в периода 2009-2012 г. от […] млн. DKK до […] млн. DKK в този период ([…] %). Според най-неблагоприятния сценарий ръстът на БВП е по-слабо положителен (нулев през 2009 и 2010 г. и ръст от […] % и […] % съответно през 2011 г. и 2012 г.) и освен това е налице […] в разходите за реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %). Най-благоприятният сценарий прогнозира малко по-висок ръст на БВП спрямо прогнозата на базовия сценарий и следователно слаб ръст на пазара на телевизионната реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %).. В комбинация с прогнозираната загуба на пазарен дял, беше прогнозирано, че приходите от реклама на TV2 ще […] с […] %, […] % и […] % за базовия, най-неблагоприятния и най-благоприятния сценарий за периода 2009-2012 г., което е равнозначно на […] от […] %, […] % и […] %.
(41)
Приходите от реклама на TV2 са отбелязали ръст при (геометрична средна) с 1,9 % за периода 1999-2009 г. със стандартно отклонение от 12 % (32). Следователно, предвид зависимостта на бизнес цикъла от приходите от реклама на TV2 и общите икономически перспективи към момента на оценката, прогнозите на PWC за периода 2009-2012 г. не могат да бъдат отхвърлени като неразумни.
(42)
Докладът на PWC беше актуализиран през септември 2009 г., за да се отчетат по-скорошни очаквания, свързани с приходите от реклама и в него се предвижда по-лош сценарий от очакваното в базовия сценарий (33). Пазарът на телевизионната реклама отбеляза спад през 2009 г. с 18,7 % в сравнение със стойността през 2008 г. (34). Приходите от реклама на TV2 спаднаха с 4 % през 2008 г. (от 1 667 млн. DKK до 1 597 млн. DKK) и с допълнителни 24 % през 2009 г. (от 1 597 млн. DKK до 1 220 млн. DKK) (35).
(43)
Дания изтъква, че затрудненията на TV2 се дължат на дълг, произтичащ от големи инвестиции в предходните години, несигурност по отношение на резултата от неприключеното дело за държавна помощ, свързано с TV2, и не на последно място, бизнес модел за обществения канал, който се основава единствено на прихода от реклама. По-специално дейността на радиото е довела до значителни загуби от момента на започването ѝ през 2007 г. През април 2008 г. беше взето решение за прекратяване на дейността на радиото.
(44)
Липса на външно финансиране от банки: В плана за преструктуриране се отчитат съмненията, които банките, финансиращи TV2, имат относно настоящия бизнес модел на основния канал и относно възможния резултат от водените понастоящем съдебни дела, свързани с помощ, предоставена на TV2 в миналото. Планът за преструктуриране ограничава излагането на банките на риск, свързан с дружеството, чрез допълнителни намаления на текущите заеми или кредитните улеснения. Дания е предоставила доказателства за това, че на 22 април 2009 г., след публикуването на отчетите на дружеството, основната банка на дружеството […] е поискала да намали размера на заема и кредитния инструмент, които е предоставила на дружеството (36).
(45)
TV2 беше изправено пред трудности с ипотекирането на своята сграда в Одензе и съобщи, че е намаляла не само стойността на сградите, а също така и потенциалната ипотечна стойност (37). Накрая TV2 обезпечи заем в размер на 80 млн. DKK, предоставен от Nordea bank, което е по-малко от очакваното. По-късно Дания предостави актуализирана информация, свързана с липсата на интерес от страна на банките за предоставяне на търговски заеми. От тази информация става ясно, че нито една от банките, с които е установен контакт ([…], […], […] и […]) не е счела TV2 за кредитоспособно дружество. Това се дължи на очаквания, свързани с развитието на рекламния пазар, който е единственият източник на доходи за TV2. Способността на TV2 за реализиране на приходи е била поставена под въпрос, а неприключените съдебни дела са били счетени за допълнителен рисков фактор (38).
2. Описание на първоначално представения план за преструктуриране и измененията към него
(46)
Според уведомлението представеният план за преструктуриране на TV2 следва да се осъществи в периода 4 февруари 2009 г.-31 декември 2012 г. Той е целял да предприеме мерки срещу слабостите в стопанската дейност на TV2, по-специално неравновесието по отношение на краткосрочните дългове в счетоводния баланс и бизнес модела за обществения канал, който се счита за неустойчив поради това, че се основава единствено на финансиране от циклични приходи от реклама. Планът се състои от следните пет основни компонента: i) финансово преструктуриране, засягащо счетоводния баланс, ii) оперативно преструктуриране, iii) ново финансиране на обществения канал TV2 чрез въвеждане на нов бизнес модел, iv) мерки за помощ и v) компенсаторна(и) мярка(мерки).
(47)
Мерките за финансово преструктуриране е следвало да се състоят главно от следните четири елемента: продажба на 50 % дялово участие в мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали BSD (39), ипотекиране на търговските сгради в Одензе (Kvaegtorvet), с което се очаква реализирането на […] млн. DKK, отлагане и намаляване на планирани капитални инвестиции и преотстъпване на миноритарни участия, притежавани в някои дружества, които осъществяват дейност в близки медийни сектори, […], Momondo, […] и […]. Чрез тези мерки се е очаквало да се реализират постъпления, надвишаващи […] млн. DKK, част от които са щели да бъдат използвани за намаляване на краткосрочните заеми.
(48)
Обхватът на мерките за оперативно преструктуриране е разширен, за да включва мерки за намаляване на разходите на стойност 280 млн. DKK, които са инициирани през 2008 г. и включват закриване на East Production и неговото сливане с TV2, прекратяване или намаляване на размера на участието на TV2 в […] и допълнителни икономии на разходите в размер на 40 млн. DKK. Освен това след уведомлението TV2 е успяло да въведе допълнителни мерки за икономии на разходите в план, приет на 30 март 2009 г., което включва намаляване на капиталните инвестиции за 2009 г. с 30 млн. DKK, както и допълнителни периодични намаления на разходите в размер на 97 млн. DKK (40).
(49)
Нова мярка за финансиране (такса за крайния потребител) (41) има за цел да разшири обхвата на източниците на стабилен приход за обществения канал TV2. Решението за това беше прието със споразумение от 9 януари 2009 г., сключено между основните политически партии, относно добавка към споразумението за медийната политика за 2007-2010 г.
(50)
Събиране на абонаментни такси: Бизнес моделът за основния канал ще бъде направен устойчив като се позволи на TV2 да въведе от 1 януари 2012 г. такси за крайни потребители, т.е. абонаментни такси, за финансиране на обществения канал. В допълнение, TV2 ще продължи да получава приходи от реклама.
(51)
Таксите ще бъдат начислявани на крайните потребители от разпространителите. Таксата, подлежаща на плащане от крайния потребител, няма да се определя от правителството, а ще се договаря чрез обичайни търговски преговори между TV2 и разпространителите (напр. DTT Boxer). TV2 очаква, че месечната такса, която ще събира от разпространителите, ще бъде приблизително в размер на 10-12 DKK (без ДДС) на домакинство (42). Въвеждането на потребителски такси от 2012 г. има за цел да даде достатъчно време на домакинствата, понастоящем оборудвани с техника по технологията MPEG 2, която може да получава „безплатно“ цифрова наземна телевизия (DR1, DR2 и TV2) да преминат към оборудване с формат MPEG 4. Дания очаква, че въвеждането на този елемент от плана за преструктуриране ще възстанови дългосрочната жизнеспособност на TV2. TV2 очаква приблизително нетно увеличение в размер на […] млн. DKK на приходите от потребителски такси през 2012 г. (43).
(52)
Няма да съществува законодателен акт, задължаващ разпространителите да включат TV2 в своите пакети. Напротив, съществуващото задължение за „задължителен пренос“ ще бъде отменено при въвеждането на потребителските такси (44). Това следва от формулировката на глава 6, член 38, параграф 2, буква а) от действащия в момента Закон за телевизионното излъчване на Дания, който гласи, че ако министърът на културата позволи на TV2 да събира потребителски такси, съществуването на задължението за „задължителен пренос“ следва да бъде преустановено. С други думи, задължението за „задължителен пренос“ ще бъде прекратено автоматично с въвеждането на потребителските такси. Очаква се, че основният канал TV2 de facto ще се разпространява от кабелните мрежи и от асоциациите, пренасящи сигнали чрез антени, по същия начин, по който се разпространява понастоящем. Структурата на пакета може да бъде изменена от разпространителите, като TV2 заеме мястото на съществуващ платен канал.
(53)
Първоначално се е очаквало, че ще бъдат направени изключения от възможността за събиране на такси от крайни потребители, както и че TV2 няма да събира такси от крайни потребители, които не са получавали друг платен телевизионен канал (известен като системата „TV2 Alone card“). Това е трябвало да означава, че крайните потребители, които получават само безплатни (FTA) канали, все още могат да гледат TV2 безплатно. Тази възможност, която се е съдържала в проектопредложение на Министерството на културата от 18 ноември 2010 г., обаче няма да бъде реализирана. Следователно от 2012 г. TV2 ще събира такси от всички крайни потребители, които желаят да получават TV2, за да гледат обществения канал. Възможността за събиране на такси от крайните потребители изисква промяна в лицензните условия на TV2, която ще бъде извършена от Министерството на културата.
(54)
Мерки за помощ в първоначалното уведомление: Съгласно първоначалното уведомление са били са предвидени три типа мерки за помощ в размер на максимум 1 375 млн. DKK, които да придружават преструктурирането. Те са били:
-
подчинен заем в размер на 300 млн. DKK,
-
издаване на гаранция за продажбата на мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали за очаквана стойност на продажбата от 475 млн. DKK, и
-
временен кредит в първоначален размер на 600 млн. DKK, ако TV2 не е в състояние осигури външно финансиране.
(55)
Дания заяви, че лихвените проценти и гаранционните такси ще бъдат подобни на тези за стабилни предприятия. Тези мерки не са били въведени. Допълнителни подробности могат да бъдат намерени в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (45).
(56)
Кредитът в размер на 1 000 млн. DKK, представляващ помощ за оздравяване, разрешен с решение на Комисията от 4 август 2008 г., остава в сила.
(57)
Дания предостави информация относно разходите за преструктуриране и предлага два различни варианта за изчисление в тази връзка. На първо място тя твърди, че преструктурирането на TV2 представлява финансово преструктуриране, при което разходите за покриване на недостига от ликвидни средства в действителност представляват разходи за преструктуриране, т.е. разходи за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност. Дания счита, че каквито и да са тези разходи, те ще бъдат изцяло платени от самото предприятие TV2. Причината за това е, че Дания приема, че към датата на решението на Комисията всички мерки за помощ или няма да са приведени в действие, или ще са били възстановени изцяло (46). Освен това Дания заявява, че в специалния случай, свързан с преструктурирането на TV2, икономиите на разходите следва да бъдат приемани и като разходи за преструктуриране, тъй като икономиите на разходите имат за цел не само да увеличат конкурентоспособността, а също така и да осигурят финансовата жизнеспособност на TV2 от чисто търговска гледна точка (47). Като алтернативен вариант едно по-традиционно изчисление на разходите за преструктуриране, в което не са включени икономиите на разходите, би довело до съсредоточаване върху направените еднократни извънредни разходи, които Дания изчислява на […] млн. DKK за разходи по сделки за преносната мрежа, разходите, свързани с преминаването към платена телевизия (потребителски такси) и съдебните разноски и разходите за консултанти, както и разходите за прекратяване на трудови договори (48).
(58)
Като компенсаторна мярка TV2 първоначално пое задължение да не открива нови телевизионни канали в рамките на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2012 г. Дания посочва, че това представлява жертва от страна на дружеството, тъй като новите канали биха направили TV2 по-малко зависимо от приходи от реклама. В света на цифровата телевизия до зрителите по-често се достига чрез специализирани канали, а TV2 посочва, че неговите конкуренти откриват нови канали през този период.
(59)
По отношение на срока на плана за преструктуриране, за който е съобщено, че продължава до 31 декември 2012 г., датските власти изтъкнаха, че е в интерес на TV2 да замени всички държавни помощи на по-ранен етап, като по този начин то ще позволи на периода на преструктуриране по възможност да приключи по-рано (49).
3. Допълнителни промени по време на процеса на преструктуриране
(60)
Както е предвидено в плана за преструктуриране, TV2 е продало предавателната си мрежа на 30 септември 2010 г. на шведското дружество Teracom AB, собственик на Boxer. Реализираните постъпления от продажбата в полза на TV2 са в размер на приблизително 640 млн. DKK преди облагане с данъци, които са били използвани за намаление на дълга на TV2.
(61)
Освен това TV2 е било в състояние да ипотекира търговските си сгради в Одензе, но на по-ниска стойност от първоначално очакваната. Вместо […] млн. DKK, получената от TV2 ипотечна стойност е в размер на само 80 млн. DKK.
(62)
На 4 октомври 2010 г. TV2 е изплатило всички свои тегления от временната кредитна линия, която е била одобрена с решението на Комисията за помощ за оздравяване. TV2 е изтеглило общо 223 млн. DKK от заема, представляващ помощ за оздравяване. До края на 2008 г., т.е. през шестте месеца от периода на помощта за оздравяване, TV2 е изтеглило 208 млн. (50). В контекста на продажбата на предавателната мрежа, която е била по-успешна от прогнозираната в плана за преструктуриране, Дания е изпратила следните изменени данни относно финансовото положение на TV2 (основани на абонаментите за основния канал) (51).
(В млн. DKK)
Реализирани
2009 г.
Приблизително изчислени
2010 г.
Прогнозни данни
2011 г.
Прогнозни данни
2012 г.
Прогнозни данни
2013 г.
Приходи
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Разходи
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
ППЛД (печалба преди облагане с данъци)
-2
25
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане от запазени дейности
-28
42
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане, от преотстъпени дейности
1
397
[…]
[…]
[…]
Печалба след данъчно облагане
-14
353
[…]
[…]
[…]
Собствен капитал в края на годината
601
952
[…]
[…]
[…]
Нетни лихвоносни дългове в края на годината
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
На 13 октомври 2010 г., […] предложи да осигури на TV2 допълнителен кредит на стойност […] млн. DKK. Това би увеличило размера на дългосрочните заеми на TV2 към […] от […] млн. на […] млн. DKK (52). При все това предложението е предмет на следните две условия:
а)
[…]
б)
[…].
(64)
Въз основа на това до края на 2012 г. TV2 очаква да получи финансови инструменти в диапазон от около […]-[…] млн. DKK. Тези инструменти се състоят от […]-[…] млн. DKK и допълнителни външни кредити в размер на […] млн. DKK (53).
(65)
Освен това Дания е предоставила данни относно капиталовата структура на TV2. Поради проблемите при получаването на външно финансиране и, на свой ред, поради несигурността, свързана с неприключените съдебни дела и бизнес модела на TV2, който е чувствителен по отношение на приходите от рекламата, Дания заяви, че TV2 следва да разчита в по-малка степен на дълга, отколкото на собствения капитал. Освен това Комисията отбелязва несъответствия между размера на финансиране чрез собствен капитал на TV2 при съпоставяне със ситуацията при неговите партньори.
(66)
По-конкретно капиталовата структура може да бъде оценена от гледна точка на показателя за платежоспособност, т.е. съотношението между балансовата стойност на собствения капитал и общата стойност на счетоводния баланс. PWC (финансов консултант на датските органи) показва, че средният (медианен) показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е приблизително […] % ([…] % в края на 2009 г.) (54). Средният показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е значително по-нисък от показателя за платежоспособност, който се очаква TV2 да има в края на периода на преструктуриране. След продажбата на предавателната мрежа, показателят за платежоспособност на TV2 в края на 2010 г. е […] %. Очаква се да достигне […] % в края на 2011 г. и […] % в края на 2012 г. Според последните прогнози, представени от TV2, нетният съотношението на задлъжнялост (нетният лихвоносен дълг към печалбата преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация (EBITDA)), следва да бъде в приблизителен размер на […] в края на 2010 г., в приблизителен размер на […] в края на 2011 г. и в приблизителен размер на […] през 2012 г. Средният (медианен) нетен размер на съотношението между дълг и собствен капитал в края на 2009 г. е […] ([…]) в извадка, състояща се от сродните на TV2 предприятия (55).
4. Въздействие на новите финансови параметри върху представения план за преструктуриране
(67)
Дания потвърди, че никой от първоначално предложените в плана за преструктуриране три типа мерки за помощ не е бил въведен, но че Дания е изчаквала решението на Комисията в съответствие със задължението за отлагане, предвидено в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (56). В контекста на неотдавнашните промени обаче, от практическо значение са само заемът и кредитните улеснения по плана за преструктуриране в настоящото му състояние (57). Представената мярка за помощ, състояща се от предложена гаранция по отношение на продажбата на предавателната мрежа, е станала неуместна и неприложима (58), тъй като продажбата е била извършена успешно без наличието на гаранция (59). Междувременно се прилага само временната кредитна линия.
С оглед на подобреното финансово положение на TV2 след продажбата на предавателната мрежа, Дания заяви, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени при единственото условие планът за преструктуриране да бъде одобрен (включително възможността за въвеждане на такси за крайния потребител), както и Комисията да приеме решение по „старите“ дела за държавна помощ, което да не включва каквото и да е допълнително изплащане на държавна помощ в полза на правителството на Дания (60). TV2 посочва, че при такъв сценарий то ще разполага с достатъчно средства до 2012 г., когато ще бъдат въведени плащанията на абонаменти за основния канал (61). Планът за преструктуриране като такъв не е оттеглен. По отношение на все още действащия заем, който представлява помощ за оздравяване, понастоящем TV2 не е в състояние да тегли средства от него, тъй като условията (потвърдена от експерт нужда от ликвидни средства), не са изпълнени (62).
(68)
В първоначалния план за преструктуриране Дания е поела ангажимент, че TV2 няма да открива нови телевизионни канали. Освен това по-късно е било разяснено, че този ангажимент е имал за цел да обхване и радиоканалите, но датските власти считат, че тази компенсаторна мярка следва да приключи, когато всички мерки за помощ бъдат отменени, тъй като те считат, че това е краят на периода на преструктуриране (63). По време на разследването на Комисията правителството на Дания взе решение да отправи покана за участие в процедура по възлагане на обществена поръчка за обществен радиоканал (64). Целта на този нов радиоканал е да създаде конкуренция на датския пазар за излъчване на обществени радио програми, на който понастоящем доминира общественият излъчващ оператор DR с дял от почти 80 % от аудиторията. Първоначално TV2 е имало намерение да участва в такава обществена поръчка, в която може да бъде представена оферта само след като мерките за помощ са приключили. При все това по време на разследването Дания потвърди, че TV2 няма да участва в тази обществена поръчка поради провежданото в момента разследване от страна на Комисията (65).
(69)
TV2 заявява, че докато не бъдат приключени съдебните дела само коефициентите на доходност представляват адекватен критерии за оценяване на финансовото положение на TV2 спрямо това на неговите конкуренти. При все това TV2 потвърждава, че капиталовите показатели (като показателя за платежоспособност) ще станат значими само когато несигурността, свързана с бизнес модела, и съдебните спорове бъдат решени (66). Правителството на Дания изрази своето намерение за това, че не следва капиталът на TV2 да бъде оценяван твърде високо и желае да въведе мерки, с които да гарантира, че тази цел ще бъде постигната веднага след въвеждане на таксите за крайните потребители през 2012 г. Правителството на Дания, в качеството си на собственик на TV2, ще гарантира, че веднага след въвеждане на таксата за крайния потребител и нормализирането на финансовото положение, TV2 ще има капиталова структура, която съответства на нормалните пазарни условия.
(70)
За тази цел Дания се е ангажирала да обучи независим финансов експерт в края на 2012 г. или началото на 2013 г., който да извърши анализ на капиталовата структура на TV2, като я сравни с капиталовата структура на други сравними медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклони значително от медианните или средните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания е поело ангажимент на заседанието на Общото събрание през април 2013 г. да коригира капиталовата структура, за да подобри положението. Ако са налице основателни причини да не бъде коригирана капиталовата структура, правителството на Дания ще уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране. Правителството на Дания предприема преструктуриране на капиталовата база чрез плащания на дивиденти, което ще бъде прието на Общото събрание през април 2013 г., а не чрез повишаване на дълга на TV2, като по този начин ще бъде разширен обхватът на счетоводния баланс.
(71)
Освен това Дания се е ангажирала да представи анализа на Комисията, заедно с плановете на правителството за действие в съответствие с анализа, което ще бъде извършено своевременно преди заседанието през април 2013 г.
V. ОБОБЩЕНИЕ НА РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ОТ 2 ЮЛИ 2009 Г. ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(72)
В решението за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че заемите и гаранцията, съобщени в плана за преструктуриране, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 1 от ДФЕС и разгледа съвместимостта на плана за преструктуриране съгласно член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, във връзка с Насоките за преструктуриране на Комисията (67). При все това Комисията проведе консултации по въпроса дали прилагането на член 87 от Договора за ЕО (член 107 от ДФЕС) би възпрепятствало изпълнението на задачата, свързана с обществената услуга радио- и телевизионно разпространение, поверена на TV2.
(73)
Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на представения план за преструктуриране по отношение на следното:
-
Ако за момента се приеме, че TV2 Danmark A/S е било предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките, Комисията е приканила за представяне на коментари по този въпрос, като се отчете фактът, че конкурентите на TV2 са посочили, че проблемите с паричните потоци са възникнали по вина на самото TV2, били са лесно разрешими и не са имали въздействие върху фундаменталната жизнеспособност на дружеството. Освен това конкурентите са заявили, че през 2008 г. TV2 е било рентабилно.
-
Като се има предвид, че планът за преструктуриране трябва да включва преотстъпването на дейности, които дори след преструктурирането биха носили загуби в структурно отношение (68), Комисията си зададе въпроса дали мерките в плана за преструктуриране са можели сами по себе си да направят TV2 рентабилно дружество. Освен това Комисията не беше в състояние да потвърди достоверността на общите пазарни прогнози, които са в основата на плана (напр. промени на рекламния пазар, ръст на БВП, поддържане на дял от зрителската аудитория на TV2).
-
Предвид икономическата ситуация, в която започва изпълнението на плана, неговият дълъг срок беше поставен под въпрос.
-
Освен това, тъй като успешното привеждане в действие на мерките за финансово и оперативно преструктуриране, които се съдържат в плана за преструктуриране до 2010-2011 г. би могло да доведе до отпадане на необходимостта от въвеждане на потребителски такси за канал TV2 за осигуряването на дългосрочна жизнеспособност на TV2 Danmark A/S, и тъй като липсва оценка на въздействието на тези такси върху конкуренцията, възниква въпросът дали вече решеното автоматично поетапно въвеждане на таксите до 2012 г. е целесъобразно.
-
Комисията изрази опасения дали единствената компенсаторна мярка за отлагане относно пускането на нови телевизионни канали е пропорционална на помощта, размера и относителната важност на TV2 Danmark A/S на пазарите, на които дружеството извършва дейност (69).
-
Комисията повдигна въпроса дали помощта би могла да бъде използвана не само за покриване на разходите по преструктурирането, а и за финансиране на агресивно пазарно поведение.
VI. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ДАТСКИТЕ ВЛАСТИ
(74)
Следва да бъде отбелязано, че в следното обобщение на мненията на Дания и трети страни не са представени мнения, които се отнасят до функционирането на системата TV2 Alene card, тъй като тази част от плана за преструктуриране няма да бъде реализирана.
(75)
Датските власти твърдят, че TV2 е предприятие в затруднено положение, както е видно от доклада на PWC (70), който по-късно беше актуализиран (71). Тази гледна точка беше потвърдена също от реакцията на трети страни (72).
(76)
Съгласно доклада на PWC, изготвен малко преди уведомлението за преструктуриране, TV2 не може да се възстанови чрез собствени ресурси или чрез пазарно финансиране. Дания заявява също, че планът за преструктуриране, представен на Комисията, се базира на реалистични хипотези и сценарии, като същевременно показва, че ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Състоянието на рекламния пазар обаче се е влошило по отношение на базовия сценарий на плана за преструктуриране. Стойността на рекламния пазар е намаляла с 19 % през първата половина на 2009 г. и приходите от реклама на TV2 са спаднали с 24 % през 2009 г. Мерките за преструктуриране ще бъдат изпълнени възможно най-скоро, с изключение на въвеждането на потребителски такси, при което оперативните и техническите затруднения налагат отлагане до 2012 г. Освен това в по-късно писмено изложение Дания заяви, като отново се основава на прогнозните стойности на PWC, че прогнозата всъщност се е влошила след изготвянето на първоначалния план за преструктуриране и че ППЛД на TV2 през 2009 г. е била с […] млн. DKK по-ниска от разчетеното в плана за преструктуриране (73). Дания отбелязва също, че дружеството, както е доказано от извлечения от различни банки, не може да получи външно финансиране, тъй като банките поставят под съмнение бизнес модела на основния канал, настроени са критично към цикличните приходи от реклама като източник на приходи и считат за проблематична несигурността, произтичаща от неприключените съдебни дела.
(77)
Мерките за оперативно и финансово преструктуриране са анализирани като представляващи максимумът, който може да бъде осигурен, без да се компрометира качеството на излъчваните програми по обществения канал TV2. Мерките ще принудят TV2 да използва по-добре своите активи, като по този начин помощта се сведе до необходимия минимум.
(78)
След като продажбата на предавателната мрежа се оказа по-успешна от очакваното, по-късно правителството увери, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени и да не се изпълняват, след като Комисията одобри плана за преструктуриране и решението по неприключеното дело за държавна помощ от 19 май 2004 г. не изисква по-високи суми на изплащане (74).
(79)
Потребителските такси, които не представляват държавна помощ, осигуряват по-стабилен приход от дейността и ще представляват гаранция за банките по отношение на бизнес модела на TV2. Предполага се, че в резултат на преструктурирането маржът на ППЛД на дружеството като цяло би бил между […] и […] %, което би позволило на дружеството да се справи със свои собствени средства.
(80)
Въпреки че не е възможно да се предвидят промените в ценообразуването и структурата на пакетите на разпространителите, въвеждането на потребителски такси за TV2 не трябва да води до непряко финансиране от или намаление на капацитета за конкурентите на TV2. Това ново финансиране се счита за промяна в базовите условия за дългосрочно финансиране на TV2, която ще осигури на TV2 равнопоставеност с частните ѝ конкуренти (75).
(81)
На последно място датските власти заявяват, че предложената компенсаторна мярка за отлагане на пускането на нови телевизионни канали (понастоящем също радиоканали) представлява реална жертва за TV2 Danmark A/S поради неговата стратегия за диверсификация с цел запазване на цялостен пазарен дял, загубата на приходи и предимството на първия, което ще даде на своите конкуренти, които понастоящем пускат нови канали и ще продължат да правят това. По-късно Дания реши, че мярката следва да бъде прекратена, когато всички мерки за помощ са били отменени, т.е. считано от датата на настоящото решение.
(82)
По отношение на идеята, предложена в решението за откриване на процедурата - за изменяне на способността на TV2 да излъчва първокласно съдържание - Дания посочва, че задължението за предоставяне на обществена услуга на TV2 обхваща спорта, включително важните спортни събития, и помощта за филмови продукции. В допълнение Дания твърди, че стандартните договори пречат на TV2 да прехвърля права на трети страни, което фактически забранява провеждането на търгове.
(83)
Дания счита, че процесът на преструктуриране отговаря на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) на ДФЕС. При все това Дания признава, че съгласно прогнозните стойности на PWC за приходите основният канал ще продължи да работи на загуба след края на периода на преструктуриране (76). Дания посочва, че TV2 е задължено да изпълнява мисия за обществена услуга, която не може да прекрати. Това специално положение на TV2, което се дължи на неговата мисия за обществена услуга, следва да бъде взето предвид при оценката на случая в съответствие с насоките за оздравяване и преструктуриране или член 106, параграф 2 от ДФЕС. Би било безсмислено от търговска гледна точка да се закрие общественият канал, тъй като той осигурява важни полезни взаимодействия между основните и нишовите канали.
VII. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ
(84)
В своите мнения TV2 се позовава най-общо първо на това, което счита за ключови аспекти при оценката на плана за преструктуриране.
(85)
TV2 заявява, че главната му дейност се основава на мащабни и скъпи задължения за обществена услуга, които регулират основния канал на предприятието. TV2 посочва, че тази дейност понастоящем представлява повече от […] % от разходите на главния канал.
(86)
TV2 се позовава на политическото решение, довело до настоящата ситуация. Датското правителство и страните, които подкрепиха текущото споразумение за медийна политика, се договориха, че съгласно плана за преструктуриране няма да бъде повторно въведена обществена компенсация на разходите, които TV2 прави при изпълнението на своите задължения за обществена услуга. От друга страна беше решено да се въведе устойчив пазарен бизнес модел за TV2, който би гарантирал, че предприятието може да се конкурира на съответните пазари въпреки своите задължения за обществена услуга - решение, което беше приветствано от TV2. TV2 твърди, че най-важният елемент в този контекст е отмяната на предишната забрана върху налагането на потребителски такси за основния обществен канал, което влиза в сила на 1 януари 2012 г. TV2 заявява, че помощта не включва оперативни или търговски преимущества, а единствено гарантира, че TV2 ще може да използва възможностите за финансиране, достъпни за неговите конкуренти. TV2 твърди, че неговият основен канал не може да бъде разглеждан изолирано, тъй като и основният канал, и нишовите канали допринасят за финансовия резултат на групата. TV2 няма право при никакви обстоятелства да не изпълнява своята мисия за обществена услуга, което следва да бъде взето предвид, когато се прилагат насоките или член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(87)
TV2 отбелязва, че въпреки факта, че доминира на датския пазар на телевизионната реклама, конкуренцията на този пазар е силна и се характеризира с присъствието на финансово стабилни мултинационални групи. TV2 заявява също, че неговите основни конкуренти не са възпрепятствани от навлизане на пазара, тъй като са пуснали редица нови канали на датския телевизионен пазар (например SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) и Canal 9 (Bonnier).
(88)
Освен това във връзка с конкурентното положение на датския телевизионен пазар, TV2 заявява, че е претърпяло значителен спад както на пазарния дял, така и на дела на зрителската аудитория (77), което […], inter alia, се дължи на изключването на аналоговия сигнал през ноември 2009 г. TV2 твърди също, че забраната върху пускането на нови телевизионни канали до 2012 г. допълнително ще намали конкурентоспособността на TV2 и по този начин ще отслаби предприятието.
(89)
Що се отнася до пазара на платени телевизионни канали TV2 посочва, че групата няма господстващо положение на този пазар, като отбелязва също, че единственият голям търговски датски телевизионен канал, който не действа на пазара, е общественият канал на TV2. В допълнение към това TV2 изчислява, че нишовите канали понастоящем имат приблизителен дял от […] % от пазара на платени телевизионни канали, и очаква общият пазарен дял на станцията да се повиши до около […]-[…] %, след като TV2 започне да налага потребителски такси за основния обществен канал през 2012 г.
(90)
TV2 посочва, че не е могло да получи заеми от банки и че не е било лесно дори да ипотекира своето имущество в Kvaegtorvet. TV2 посочва, че несигурността, която произтича, inter alia, от неприключените дела за държавна помощ, е възпряла банките да предоставят необходимото финансиране. TV2 счита, че продължителността на плана за преструктуриране е подходяща и посочва, че всяко подобрение на неговото финансово положение ще засегне единствено усвояването на кредита, а не неговия бизнес модел, което следва да гарантира доходността на TV2 в средносрочен и в дългосрочен план.
(91)
TV2 твърди, че въвеждането на такси за крайни потребители за основния обществен канал не включва държавна помощ, а само осигурява на канала същите възможности, като тези на неговите конкуренти, да използва най-конвенционалните пазарни средства, за да действа на пазара, а именно да таксува потребителите, които са избрали да ползват неговите услуги. Нарушаването на конкуренцията би могло да бъде поправено чрез прилагане на член 101 или член 102 от ДФЕС. Според TV2 таксата за крайния потребител, наред с останалите елементи на плана за преструктуриране, не води до нарушаване на конкуренцията на съответните пазари. В това отношениe TV2 твърди, че планът ще гарантира, че групата TV2, по-конкретно основният обществен канал, ще разполага с необходимата ликвидност до въвеждането на такси за крайни потребители. TV2 заявява също, че повторното алтернативно въвеждане на непазарно финансиране като компенсация за обществена услуга не трябва да се предпочита пред въвеждането на такси за крайни потребители, като се има предвид законодателството за държавната помощ.
(92)
TV2 подчертава, че забраната да пусне нови канали представлява реална жертва. То посочва, че с преминаването към цифрова телевизия и продажбата на неговата мрежа то губи преимуществото, което е имало до този момент като съсобственик на мрежата. В отговор на въпроса от решението за откриване на процедурата дали продажбата на определени програми на трети страни или ограниченията върху телевизионното излъчване (например на спортни програми) следва да бъдат взети предвид, TV2 отговори, че стандартните договори възпрепятстват TV2 от прехвърляне на права на трети страни. Датските художествени и спортни програми са част от програмите на TV2, представляващи обществена услуга.
(93)
SBS не вижда причина поредицата от вероятно лоши управленски решения да доведе до промяна в модела на финансиране със значителен нарушаващ ефект върху конкуренцията. SBS констатира, че като се изключат лошите инвестиционни решения, TV2 е постигнало положителни резултати през периода 2004-2008 г. и има господстващо положение на пазара на телевизионната реклама. То счита също, че планът за преструктуриране далеч надхвърля необходимото. Нетната настояща стойност на правото да се изискват такси за крайни потребители е много по-голяма от разчетения оптимален собствен капитал, както е отбелязано в решението за рекапитализация. SBS посочва също, че помощта, отпусната на регионалните канали под формата на лицензни такси в размер на около 400 млн. DKK на година, следва да бъде включена в оценката на въздействието на плана за преструктуриране.
(94)
SBS заявява, че нито TV2, нито някое от неговите дъщерни дружества отговарят на условията за помощ съгласно насоките за преструктуриране. В това отношение SBS посочва, че в своя първи шестмесечен отчет за 2009 г. TV2 Denmark е имало нетен собствен капитал в размер на 644,9 млн. DKK и че дружеството не отговаря на критериите за процедура по несъстоятелност. Всяка загуба, произтичаща от задължението за обществена услуга, следва да бъде анализирана в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС, което не е приложено от датското правителство.
(95)
SBS твърди, че трябва да се направи правилна оценка на разпределението на разходите между различните части на групата TV2, особено като се има предвид, че разходите на нишовите канали са много ниски в сравнение с тези на конкурентите. Основният канал е считан за самостоятелна функция, която би могла да стане печеливша при подходящи стандарти за ценообразуване.
(96)
SBS твърди, че групата TV2 е била печеливша през периода 2004-2008 г., ако не се вземат предвид преустановените вече губещи дейности, като TV2 Radio, и последиците от решението на Комисията за възстановяване. Във всеки случай TV2 можеше да е печелившо, например чрез намаляване на разходите.
(97)
Освен това SBS оспорва пазарния анализ, представен от Дания. По-специално SBS изразява несъгласие с прогнозите за рекламния пазар, чиито стойности то очаква да нарастват от 2010 г. (78).
(98)
SBS заявява, че планът за преструктуриране, ако бъде одобрен изобщо, следва да бъде ограничен до срока, който ще бъде необходим, за да бъдат продадени активи с цел решаване на проблемите с ликвидността.
(99)
SBS заявява, че въвеждането на такси за крайни потребители ще има на практика същия ефект като увеличението на лицензните такси и следва да се счита за държавна помощ в съответствие с Дело C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Съществуват съществени разлики с Дело C-345/02 (Pearle), защото мярката е въведена по самостоятелната инициатива на Дания и TV2 и защото потребителските такси не са предназначени за конкретни цели, избрани от зрителите.
(100)
SBS подчертава значението на анализа на таксите за крайни потребители в рамките на помощта за преструктуриране. Евентуално споразумение за въвеждане на такси за крайни потребители вероятно ще засегне пазарното поведение на TV2 и поведението на съответни трети страни като банки, считано по-рано от датата на одобрението на плана за преструктуриране, отколкото от датата на въвеждането на такси за крайни потребители. То критикува също факта, че не съществува горна граница за размера на таксите за крайни потребители, които TV2 може да налага, нито условията за тяхното използване. Таксите за крайни потребители могат също да се използват за финансиране на търговски дейности.
(101)
SBS заявява също, че въвеждането на такси за крайни потребители не отговаря на понятието „обществена услуга“. Това означава, че помощта за преструктуриране като такава не може да бъде обоснована съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, освен ако не бъдат изоставени плановете за въвеждане на потребителските такси. SBS заявява също, че са явни антиконкурентните последици от потребителските такси и по-специално, че те могат да принудят някои оператори да напуснат пазара, както и че ще позволят на TV2 да инвестира дори още по-агресивно в ново съдържание. Това би било неблагоприятно, тъй като TV2 се отличава с господстващо положение на рекламния пазар.
(102)
SBS заявява, че съществува необходимост от достатъчно строги компенсаторни мерки. Ето защо то предлага първо да не бъде разрешено на TV2 да въведе потребителски такси. Второ, следва да бъдат организирани публични търгове, за да се гарантира по-правилно ценообразуване при вътрешно прехвърляне, когато TV2 продава програми на свои дъщерни дружества. Трето, регионалните канали TV2 могат да бъдат прехвърлени на Danmarks Radio, тъй като регионалните канали получават значителна държавна помощ и тъй като домакинствата, които плащат лицензна такса и получават платени телевизионни канали, биха плащали повторно за регионалните канали на TV2. Четвърто, от TV2 следва да се изиска не само да не пуска нови търговски канали, но също да продаде поне някои от съществуващите канали. На последно място TV2 следва да бъде задължено да позволи в своята мрежа реклама от конкурентни оператори.
(103)
SBS предлага също да бъдат взети редица предпазни мерки, за да се гарантира, че TV2 няма да използва помощта и/или потребителските такси, за да нарушава конкуренцията. Първо, на Дания не трябва да бъде разрешено да прилага дискриминационни потребителски такси. Второ, на TV2 не трябва да бъде разрешено да обвързва основния канал с другите канали на пазара за разпространение и следва да бъде задължено да предлага TV2 като самостоятелен канал. Трето, на TV2 следва да бъде забранено да използва помощта или потребителските такси за друга дейност освен за основния канал, както и да прави дъмпинг на цените на рекламния пазар. Четвърто, TV2 следва да бъде задължено да поеме задължение да не използва лишени от прозрачност отстъпки.
(104)
Viasat настоява, че TV2 не е предприятие в затруднено положение, като посочва по-специално печалбата през 2008 г. То заявява, че TV2 ще бъде печелившо в бъдеще, като се позовава, inter alia, на печалбата на TV2 за първата половина на 2009 г. (която прогнозира печалба от 249 млн. DKK преди данъчното облагане). Предвид по-късната информация, че TV2 в действителност е реализирало загуба през 2009 г., Viasat счита, че тази малка загуба следва да се свърже с цялостен спад на рекламния пазар в размер на 18,7 % в сравнение с 2008 г. То посочва, че TV2 е успяло понастоящем да коригира разходите си спрямо текущата търговска и финансова среда. Що се отнася до загубите през 2007 г., Viasat посочва, че те се дължат основно на TV2 Radio, което впоследствие беше продадено. TV2 действително е регистрирало спад в оборота през 2008 г., но това са направили повечето предприятия, и TV2 все пак е успяло да увеличи своята печалба преди данъчното облагане.
(105)
Viasat заявява, че няма данни за необходимост от краткосрочни парични потоци. Напротив, TV2 неотдавна е изразходило значителна сума за купуване на нови филми, като също е увеличило своите разходи, което според Viasat се дължи на увеличение на броя на неговите програми, увеличение на разходите в областта на общите художествени предавания и на свръхинвестиции в скъпи датски художествени продукции (79).
(106)
Viasat подчертава по-подробно, че въпреки голяма част от лихвоносния дълг на TV2 да е все още краткосрочен, това не представлява проблем, при положение, че TV2 може да го рефинансира. Финансовите разходи на TV2 са намалели през 2009 г. от 49,2 млн. DKK на 19 млн. DKK. TV2 е изразходвало също значителен обем средства за купуване на ново съдържание. Освен това отрицателният паричен поток през периода 2006-2008 г. се е дължал основно на необичайно големите инвестиции, а не на разходи, свързани с оперативни дейности на TV2. Следователно отрицателният паричен поток е можел да бъде елиминиран чрез отлагане или намаляване на инвестициите. По същия начин причината за увеличаване на дълга на TV2 е в това, че TV2 е направило значителни инвестиции през периода 2006-2008 г.
(107)
Viasat посочва също, че тежестта на лихвата изглежда е намаляла от 2008 г. насам. Viasat поставя под съмнение също дали TV2 има проблеми при получаването на заеми, тъй като изглежда, че TV2 е опитало да получи заеми единствено от Danske Bank. Също така това се случва в момент, в който получаването на заем е било по-трудно от сега.
(108)
По отношение на външните фактори Viasat се съгласява с допускането за ръст на БВП от 1,02 % на година, посочено в решението за откриване на процедурата. Viasat отбелязва по-специално, че прогнозите, свързани с растежа на рекламния пазар, направени от PWC, на които разчита датското правителство, са значително по-консервативни от тези на другите, особено от прогнозите, направени от предприятия, които са активни на пазара. В своите мнения относно решението за откриване на процедурата Viasat представя своя собствена прогноза за групата TV2 за периода 2009-2019 г. (доклад Audon Partners), което показва, че TV2 няма да бъде принудено да напусне този бизнес в краткосрочен или средносрочен план.
(109)
По отношение на рентабилността на обществения канал Viasat подчертава, че в групата TV2 са налице такива взаимодействия, че е невъзможно да се разгледа рентабилността на всяка една дейност поотделно. Следователно основният канал не следва да бъде оценяван самостоятелно. Независимо от това, ценообразуването при прехвърляне между TV2 и нишовите канали е неправилно, тъй като цената е значително по-ниска от разходите. Viasat предоставя разчети за рентабилността, в които разходите са поделени спрямо оборота на каналите. Освен това Viasat заявява, че в сравнение с резултатите на подобни медийни дружества, финансовите резултати на нишовите канали сочат убедително, че отчитането по видове дейност в група TV2 следва да не бъде взето предвид. Накрая Viasat отбелязва, че TV2 би могло да продаде на търг правото за препредаване на своите най-атрактивни програми, с изключение на програмите за спортни мероприятия, напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал. Освен това Viasat изразява опасения, че помощта може да бъде използвана за агресивно пазарно поведение и заявява, че в миналото TV2 е инвестирало в придобивания на серии от драматични сериали чрез подбиване на цените на конкурентите, повишило е цените за новини на TV2 и е предоставило отстъпки.
(110)
В случай че Комисията стигне до заключението, че е налице необходимост от помощ, тази помощ следва да бъде насочена към прекия проблем, т.е. по-скоро проблема с паричните потоци, отколкото проблема с дейностите. Това означава, че на TV2 не следва да бъде разрешено да стане платен телевизионен канал, тъй като би било достатъчно да му бъде предоставен кредит. Освен това въвеждането на потребителски такси ще предостави на TV2 финансови средства, с които то ще може да продължи своето неправомерно поведение на рекламния пазар и се рискува елиминирането на конкурентите от пазара. Освен това Viasat изразява съмнение за това дали схемата е в съответствие със задължението на TV2 за предоставяне на универсална обществена услуга.
(111)
Viasat изтъква главно антиконкурентното въздействие на потребителските такси, тъй като те ще изместят програмите на другите оператори към по-скъпи пакети от програми, което за тях ще доведе до загуба на приходи от абонаменти и реклама.
(112)
В допълнение Viasat твърди, че в действителност предложените компенсаторни мерки не представляват жертва, тъй като така или иначе допълнителни канали не могат да бъдат включени. Както е посочено по-горе, Viasat отбелязва, че TV2 е можело да продаде на търг правото за препредаване на неговите най-атрактивни програми (с изключение на програмите за спортни мероприятия), напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал.
(113)
На последно място Viasat заявява също, че е малко вероятно член 106, параграф 2 да може да бъде приложен от датското правителство.
(114)
Boxer заявява, че въвеждането на потребителските такси отчасти ще помогне за преодоляване на текущото антиконкурентно положение, в което Boxer, за разлика от всеки друг доставчик на платформа, не може да използва от търговска гледна точка факта, че излъчва TV2. Boxer предлага ценообразуването на TV2 да бъде подложено на проверка, или политическа, или от страна на органите за защита на конкуренцията.
(115)
По отношение на помощта за преструктуриране, някои страни поставят въпроса дали TV2 е предприятие в затруднено положение (ASK) и дали компенсаторните мерки в ситуация на задоволен пазар не са твърде слаби (FDA). Някои обаче заявяват, че ако дружеството е в затруднено положение, налагането на потребителски такси би могло да бъде обсъдено (DI, TDC). Някои страни считат, че периодът на преструктуриране е твърде дълъг (Discovery). Други заявяват, че ако преди 2012 г. TV2 е икономически стабилно дружество, не следва да му бъде позволено да въведе потребителските такси.
(116)
Относно таксите за крайни потребители: Някои страни (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) изтъкват, че потребителските такси ще доведат до изместване на малките канали от съществуващите платени телевизионни пакети или до задължаване на клиентите да плащат по-високи цени.
(117)
Някои страни считат, че такса за краен потребител в размер на 25 DKK е твърде висока (FDA, TDC). Освен това FDA счита, че събирането на такива такси от крайните потребители не е съвместимо с ролята на TV2 на обществен излъчващ оператор
VIII. ОЦЕНКА СЪГЛАСНО ПРАВИЛАТА ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
1. Обхват на оценката
(118)
Както може да бъде видяно от писменото изложение на Дания, представеният план за преструктуриране не е бил оттеглен. Дания заявява, че не съществува необходимост от мерки за помощ, както и че всички мерки за помощ ще бъдат отменени веднага след като планът за преструктуриране, включващ таксите за крайните потребители, бъде одобрен и от TV2 не се изисква да извършва допълнителни плащания, произтичащи от двете разследвания, включващи TV2, които са били извършени от Комисията (80). С други думи Комисията все още не е получила безусловно потвърждение от Дания, че тези мерки вече не са част от плана за преструктуриране и следователно, че те вече не попадат в обхвата на официалното разследване на Комисията.
(119)
Единственото изключение е предложената гаранция за продажбата на предавателната мрежа, която няма да бъде предоставена, тъй като тази продажба вече е била осъществена и следователно вече не е от практическо значение за делото. Комисията вече не разглежда тази мярка като подлежаща на уведомяване.
(120)
Поради това по-долу Комисията все пак ще оцени останалите мерки, за които е постъпило уведомление (заем и временни кредити и кредити за преструктуриране), както и кредита от разрешението за помощ за оздравяване, който остава в сила.
2. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(121)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи:
„Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(122)
За да бъде приложим член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо да съществува мярка за помощ, която може да бъде приписана на държавата, предоставя се чрез ресурси на държавата-членка, засяга търговията между държавите-членки и нарушава конкуренцията на общия пазар като предоставя селективно икономическо предимство на определени предприятия. Прилагането на тези условия спрямо въпросните мерки е разгледано по-долу.
2.1. Ресурси на държавата-членка
(123)
Подчиненият заем и временните кредити от първоначалната помощ за оздравяване и съгласно плана за преструктуриране (81) включват финансови средства, отпуснати от правителството със съгласието на Folketinget от държавния бюджет на Дания, поради което те представляват ресурси на държавата-членка.
(124)
Дания изтъква, че лихвените проценти и таксите са такива, каквито се прилагат на пазара спрямо предприятията в добро състояние. Чрез прилагане на същите условия спрямо предприятие в затруднено положение, каквото е TV2, Дания жертва ресурси на държавата-членка. Причината е, че частният кредитор би отчел финансовите затруднения на TV2 и или изобщо не би предоставил заем или кредит, или би направил това при лихви, които по-високи от лихвите за предприятия в добро състояние.
(125)
Комисията констатира, че правото, предоставено на TV2 да събира такси за крайните потребители към 2012 г. не представлява ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Таксите за крайните потребители са с произход от частни лица (82) и се плащат директно от потребителите на разпространителя като възнаграждение за гледане на канала TV2. TV2 трябва да започне обикновени търговски преговори с разпространителя, за да включи своя канал в цифров пакет и да договори приемливо възнаграждение. Не съществува правна разпоредба, която принуждава разпространителя да включи основния канал на TV2 в своя пакет, тъй като съществуващото понастоящем задължение за „задължителен пренос“, предвидено в член 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, ще бъде отменено с въвеждането на системата за събиране на такси от крайните потребители. Нито таксите за крайните потребители, нито техният размер подлежат на постоянен контрол от страна на правителството и на него не му се предоставя информация за тях (83). Правителството не участва в определянето на цени, което е търговско решение на TV2, нито пък събира таксите за TV2, не ги контролира и не разполага с тях по какъвто и да било начин.
(126)
Потребителските такси не могат да бъдат определени като тъждествени на лицензната такса, както е заявено от SBS. SBS твърди, че потребителските такси на практика ще имат същия ефект за домакинствата като увеличението на лицензните такси, тъй като оперативните пакети на разпространителите винаги ще включват TV2 Danmark. Този задължителен елемент, заедно с факта, че потребителските такси могат да бъдат изменени само чрез законодателно изменение (84), следва да ги определи като държавна помощ (85). Във връзка с това SBS цитира съдебната практика на съда по дело Essent Netwerks (86).
(127)
При все това, противно на съществуващото в предходен период споразумение за лицензните такси в Дания, което Комисията в действителност е счела за държавна помощ (87), крайните потребители не са задължени по закон да плащат таксите, а да плащат възнаграждение като част от договорно споразумение, което те сключват доброволно. Освен това таксите не се събират от публична институция, какъвто е бил случаят с лицензната такса, а от частния оператор Boxer и други частни разпространители на различните платформи. Държавата няма да участва в действия за правоприлагане в случаи, в които потребителите не плащат таксите; разпространителят ще трябва да заведе граждански иск, за да получи плащането.
(128)
Фактът, че на TV2 е предоставено правото за събиране на абонаментни такси чрез промяна на лиценза, предоставен от Министерството на културата, не е достатъчен, за да се установи наличието на ресурси на държавата-членка. Това не е случай на държавна намеса, който води до загуба на ресурси на държавата-членка. Във връзка с това позоваването от страна на SBS на делото Essent Netwerks не е от практическо значение. В параграф 73 от цитираното съдебно решение се установява разграничение между ситуацията по дело Essent и тази по дело Pearle (88), като се посочва, че в първото от тези дела, въпросната такса е била включена в политика, определена от властите. За да се направи разграничение между делата, в дело Essent съдът споменава въвеждането на таксата от законодателните органи, но не предвижда, че всяка държавна намеса по закон автоматично води до участие на ресурси на държавата-членка. Това става ясно от цитирането на самото съдебно решение по дело Essent, тъй като в параграф 74 от това решение се прави допълнително разграничение на делото от делото Preussen Elektra, което включва законодателен акт (и в което не е установено наличието на държавна помощ), задължаващ доставчиците на електроенергия да закупуват електроенергия, произведена в областта, в която те извършват доставки, от възобновяеми енергийни източници на минимална цена. Съдът заявява, че по дело Essent въпросните предприятия са били назначени за „управление на ресурс на държавата-членка“, противно на ситуацията по дело Preussen Elektra (89). В разглеждания случай TV2 не е призовано от държавата да управлява ресурс на държавата-членка. Промяната в лиценза привежда в действие само вече съществуващо право на допълнителен източник на доход (за законодателството вж. раздел 38а, параграф 2 от Закона за телевизионното излъчване на Дания).
(129)
Поради това Комисията констатира, че таксите за крайните потребители не представляват ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2.2. Селективно предимство
(130)
Включените ресурси на държавата-членка предоставят икономическо предимство на TV2 поради това, че едни и същи финансови инструменти при пазарни условия биха довели до по-високи стойности на заемите или по-високи такси, ако пазарните оператори са се споразумели да предоставят допълнителни средства на получателя в предвидения размер. Според доказателствата, представени от Дания, нито един оператор не е пожелал да направи това.
2.3. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията
(131)
Тези ресурси ще позволят на TV2 да продължи да оперира на пазари, на които понастоящем то осъществява дейност. Тези пазари включват пазара(ите) за продажба и закупуване на права за излъчване, пазара(ите) за платени телевизионни услуги и пазара на телевизионната реклама в Дания. На тези пазари TV2 се конкурира с излъчващи оператори, каквито са SBS или Viasat, наред с други. От това следва, че чрез поставянето на TV2 в по-благоприятно положение въпросната помощ нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на тези пазари.
(132)
Засегнатите пазари, какъвто е пазарът на закупуване и продажба на права за излъчване и пазара на телевизионната реклама за продукти от други държави-членки, предназначени за продажба в Дания, са част от търговията между държавите-членки (90). Освен това някои конкуренти на TV2 Danmark A/S излъчват своите канали от Обединеното кралство и/или са дъщерни дружества на групи, учредени в други държави-членки, чието решение за оставане или увеличаване на техните дейности на датския пазар може да бъде повлияно от планираната помощ. Следователно въпросната държавна помощ засяга, или рискува да засегне модели на търговия между държавите-членки.
(133)
Тъй като се прилага член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо пакетът на помощта за преструктуриране да бъде оценен от гледна точка на неговата съвместимост с вътрешния пазар.
3. Задължение за отлагане
(134)
Дания е спазила задължението за отлагане, споменато в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (91), тъй като е направила уведомление за мерките за помощ съгласно плана за преструктуриране и към настоящия момент все още не ги е привела в действие. Привеждането в действие на помощта за оздравяване е било разрешено с решение на Комисията от 4 август 2008 г.
4. Съвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар
4.1. Правно основание
(135)
Съвместимостта на мерките ще бъде оценена съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките. Прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС по отношение на въпросните мерки във връзка с финансиране на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение не е анализирано. Докато финансовите затруднения на TV2 се дължат главно на предоставянето на обществени канали и на липсата на бизнес модел с източници на стабилен доход, мерките за държавна помощ не се ограничават до предоставянето на обществена услуга, а са насочени към TV2 като група, т.е. включително към нейните търговски дейности. Освен това датските власти не са изложили подробна информация за това, че мерките за държавна помощ са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 106, параграф 2 от ДФЕС и Комисията не е получила достатъчно информация, която би ѝ дала възможност да извърши оценката съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, във връзка със Съобщението относно радио- и телевизионно разпространение (92).
(136)
Насоките предвиждат възможността за предоставяне на помощ за оздравяване като временна помощ за фирми в затруднено положение в периода на очакване на изготвянето на план за преструктуриране или за предприемане на мерки срещу сериозна криза, свързана с ликвидността. Съгласно точка 26 от насоките крайният срок за прекратяване на помощта се удължава до момента, в който Комисията вземе решение относно плана. Фактът, че заемът, който представлява помощ за оздравяване и все още е действащ по отношение на TV2, е в съответствие с тази разпоредба, тъй като TV2 е представило план за преструктуриране в рамките на предвидения срок.
(137)
Помощта за преструктуриране трябва да се основава на осъществим, съгласуван и широкообхватен план за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на разумен период от време. Преструктурирането обикновено включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти на функционирането на дружеството, реорганизация и рационализация на дейностите на предприятието, включително преустановяване на водещи до загуба дейности, и финансово преструктуриране. Въпреки това ако за дейностите по преструктуриране се ползва държавна помощ, те не могат да бъдат ограничени до финансова помощ за компенсиране на предишни загуби без отстраняване на причините за тези загуби. Освен това преструктурирането трябва да бъде финансирано поне частично със собствените средства на дружеството. На последно място, трябва да бъдат приети компенсаторни мерки за намаляване до минимум на отрицателното въздействие от помощта. По-долу Комисията ще провери дали тези условия са изпълнени.
4.2. Допустимост - предприятие в затруднено положение
(138)
Съгласно точка 9 от насоките дадено предприятие е в затруднено положение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса. В точка 11 от насоките се посочват определени критерии, съгласно които дадено предприятие се намира в затруднено положение, дори когато не е налице нито един от критериите, изброени в точка 10 от насоките. Точка 11 предвижда, че „във всеки случай дадено предприятие в затруднение може да бъде избрано за обект на помощ само когато очевидно не може да се възстанови със свои собствени ресурси или със средства, получени от своите собственици/акционери или от пазарни източници“.
(139)
Комисията стига до заключението, че към момента на уведомяването за плана за преструктуриране TV2 е представлявало такова предприятие в затруднено положение. Това може да стане ясно от данните, съдържащи се в решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване, и по-специално от данните, посочени в съображения 36-42 от настоящото решение, които са били предоставени на по-късен етап през януари 2010 г. и които описват дружество със загуби, намаляващи пазарни дялове, нарастващи дългове, и по-специално, отрицателни парични потоци, дължащи се на намаляващи приходи от реклама, лоши инвестиции и увеличаващи се лихвени проценти. Докато на по-късен етап се е оказало в съответствие с прогнозите на конкурентите, че дружеството в действителност е реализирало печалба през 2008 г. (прогнозните данни в края на март 2008 г. все още са отразявали […] от […] DKK), тази печалба е била минимална и сама по себе си не променя констатацията, че дружеството не може да продължи да осъществява своята дейност без външно финансиране. Частните кредити, които са на разположение на дружеството, са били краткосрочни и е можело да бъдат оттеглени по всяко време. Дружеството е имало сериозна необходимост от ликвидни средства, на която то не е можело да отговори със собствени ресурси.
(140)
То не е можело да получи и външно финансиране. Имало е опасност от оттегляне на краткосрочните кредити. Както вече е посочено в решението за откриване на процедурата, основната финансираща банка на TV2, […], е поискала да намали през 2008 г. размера на предоставените от нея заем и кредити. В допълнение към затрудненията на TV2, които дори са включвали затруднение при ипотекиране на неговите собствени сгради в Одензе, Дания е предоставила доказателства за това, че другите банки също са отказали да предоставят на TV2 дългосрочни заеми (вж. съображение 44 et seq. от настоящото решение). Банките са насочили вниманието към потока от циклични доходи, основани на приходи от реклама, което е било счетено за неустойчив бизнес модел. Неприключените съдебни дела са се явили един допълнителен проблем. В резултат на това финансирането на TV2 е започнало все повече да бъде осигурявано чрез краткосрочни задължения и следователно е станало нестабилно. С други думи, TV2 не е било в състояние, по смисъла на точка 11 от насоките, да се възстанови от ситуацията чрез използване на финансови средства, които могат да бъдат получени от пазарни източници.
(141)
Тези констатации не са поставени под въпрос в писмените изложения на конкурентите. За по-голяма изчерпателност следва да бъде посочено, че съгласно насоките не се изисква дружеството да се намира в действителна процедура по несъстоятелност. Напротив, може да бъде предоставена помощ - при строги условия - именно за предотвратяване на тази процедура.
(142)
Що се отнася до аргументите на конкурентите, че TV2 е рентабилно дружество или би могло да стане рентабилно, горепосочените резултати за TV2 показват, че дружеството е реализирало печалба през 2008 г., но противно на приблизителната преценка на Viasat то е натрупало загуба за 2009 г. в размер на 27 млн. DKK - стойност, отклоняваща се значително от прогнозата на Viasat за печалба в размер на 249 млн. DKK. Печалбата за 2010 г. също е изчислена като много по-малка от тази, която Viasat е допуснало. Комисията не е установила никакви грешки в методиките, използвани от TV2 и неговия консултант PWC (вж. също така съображение 41 от настоящото решение).
(143)
Що се отнася до проучването на кредитния рейтинг на TV2, представено от Viasat и осъществено от Audon partners (93), според което TV2 е можело да получи кредит, реакциите на банките показват, че действителното положение е различно. Освен това анализът се основава само на данни и хипотези, които не са били проверени в TV2. Някои от данните се разминават с действителните, както може да бъде видяно от данните за 2009 и 2010 г. В самия доклад се подчертава, че това не е пълномащабен анализ (тъй като, поради обективни причини, не е бил установен никакъв контакт с TV2) и поради това използваният модел има своите ограничения (94).
(144)
Фактът, че дружеството е изтеглило много по-малка сума от кредита от тази, която е можело да изтегли, не означава, че то не може да бъде считано за предприятие в затруднено положение. Би било абсурдно да се заключи, че даден получател на помощ за оздравяване и преструктуриране следва да се обяви като неотговарящ на условията за получаване на помощта, ако мерките за намаляване на разходите и други мерки, предвидени в плана за преструктуриране, се окажат успешни на по-късен етап и помогнат на дружеството да се справи със своите проблеми, свързани с финансирането главно чрез използване на собствени ресурси. Това обаче би могло да доведе до резултат, изразяващ се в това, че на определен етап от периода на прилагане на държавната помощ тя вече не е необходима, което ще бъде обсъдено по-долу (вж. съображение 149). Във всеки случай механизмът за кредитиране винаги е бил изграждан по такъв начин, че дружеството би могло да има достъп до него единствено ако докаже необходимостта от това. Това е било направено, за да се сведе до минимум размерът на помощта, а поведението на TV2, свързано с опитите за постигане на процеса на преструктуриране чрез използване на колкото е възможно повече собствени ресурси, е в съответствие с това изискване.
(145)
Освен това следва да се подчертае, че многобройните твърдения от страна на Viasat и SBS, че слабото финансово положение на TV2 е възникнало от само себе си поради лоши управленски решения или лоши инвестиции, не са от практическо значение за определяне на неговата допустимост съгласно насоките, в които не се търси причината за финансовите проблеми на получателя на помощта, а се цели да се установи дали получателят на помощта в действителност е предприятие в затруднено положение.
(146)
В това отношение конкурентите също така са потвърдили, че проблемите на TV2 произхождат в голяма степен от обществения канал, както и че коригирането на вътрешните разходи и вътрешното ценообразуване би могло да промени това положение. При все това Комисията не счита този аргумент за приложим в ситуация, в която помощта се предоставя на групата като такава, включително за нейните търговски операции. Комисията обаче отбелязва, че TV2 разполага с отделни и одитирани отчети за дейността по обществената услуга и други дейности, както и напълно документирана и одитирана политика за ценообразуване при прехвърляне, която е относително проста, прозрачна и цели да представи точно положението, свързано с различните дейности въз основа на цените за прехвърляне при пазарни условия.
(147)
По отношение на външните фактори, Viasat е съгласно с предположението за ръст на БВП от 1,02 %. По отношение на развитието на рекламния пазар страните се съгласяват, че приходите от реклама на TV2 са намалели с 19 % през 2008 г. При все това Viasat и SBS тълкуват погрешно прогнозата на Дания относно бъдещото развитие на рекламния пазар. В противовес на тяхното разбиране, Дания не е прогнозирала, че рекламният пазар ще бележи спад с 10 % всяка година в периода 2009-2013 г., а само посочи, че тя е изчислила приблизително, че рекламният пазар ще […].
(148)
Във връзка с аргумента, че лицензните такси, наложени на регионалните станции, е трябвало да бъдат включени в оценката на финансовото положение на TV2 Комисията констатира, че лицензните такси финансират продуцирането на програми на регионалните оператори и са от практическо значение единствено във връзка с това. Във връзка с това Комисията отбелязва, че регионалните телевизионни станции са независими от TV2 и се подчиняват на своите собствени задължения за обществена услуга съгласно Закона за телевизионното излъчване на Дания, за които те получават финансиране чрез лицензни такси. Във връзка с аргумента на SBS, че зрителите ще плащат два пъти за програмата, следва да бъде подчертано, че едно от плащанията - абонаментните такси за основния канал на TV2 - е резултат от избора на клиента и е било установено, че те не включват държавна помощ. Във всеки случай по-горе е показано, че TV2, в качеството си на група, е било предприятие в затруднено положение, което е имало сериозни потребности от финансиране, тъй като не е могло да получи каквото и да било външно финансиране от банки. Това е всички потенциални ползи, произтичащи от неговото задължение за излъчване на тези програми.
(149)
Трудната ситуация, в която се е намирало TV2, обаче се е променила с продажбата на мрежата за пренос на телевизионни и радио сигнали. Използвайки постъпленията от продажбата на предавателната мрежа, TV2 е било в състояние да изплати част от своя дълг, а финансовата прогноза е станала много по-изразено положителна, както може да се види от данните, посочени в съображения 62-64 от настоящото решение. Тенденциите на рекламния пазар също са по-изразено положителни (95). TV2 е било в състояние да изплати своя държавен заем, изтеглен от заема, представляващ помощ за оздравяване. В очакване на резултата от висящите дела за държавни помощи и одобрението на плана за преструктуриране, TV2 очаква да разполага с достатъчно финансиране до януари 2012 г., когато ще бъдат въведени абонаментните такси (96).
(150)
Предвид новата ситуация Комисията не счита, че понастоящем TV2 все още може да бъде класифицирано като предприятие в затруднено положение. Поради това не е необходима мярка за помощ след одобрението на настоящото решение, а съобщените и неприведени в действие заеми и кредити, които се съдържат в плана за преструктуриране, следва да бъдат отменени. По същата причина съществуващият заем, представляващ помощ съгласно решението за помощ за оздравяване, също следва да бъде прекратен.
4.3. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(151)
Съгласно точка 34 от насоките предоставянето на помощ зависи от изпълнението на план за преструктуриране, който трябва да възстанови жизнеспособността на предприятието в рамките на разумен срок. В плана за преструктуриране се описват обстоятелства, които са довели до затрудненията на дружеството, произтичащи от новите дейности, които не са се оказали рентабилни, и от нерентабилния във все по-голяма степен обществен канал. Според Комисията тези въпроси се разглеждат адекватно в плана за преструктуриране.
(152)
Комисията отбелязва, че в плана за преструктуриране се предвиждат финансови и оперативни мерки за преструктуриране, които заедно с изменения бизнес модел ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Във връзка с това Комисията отбелязва на първо място, че посоченото в плана за преструктуриране изискване за продажба на активи е довело до успешната продажба на предавателната мрежа, което е осигурило на TV2 достатъчно средства за изплащане на неговите дългове. Освен това то е възстановило помощта, изтеглена от заема, представляващ помощ за оздравяване, на 4 октомври 2010 г. Самото дружество заявява, че понастоящем то разполага с достатъчно средства, за да издържи до приемането на таксите за крайните потребители (97). Принос за постигане на дългосрочната жизнеспособност на предприятието се осъществява и от други мерки под формата на мерки за намаляване на разходите (вж. съображения 47 и 48 по-горе).
(153)
Освен това дружеството престава да извършва губещи дейности; през 2008 г. то е продало на групата SBS своята губеща радио дейност.
(154)
Очаква се дружеството да реши структурните проблеми, които пораждат неговите нужди от ликвидни средства, посредством разрешението за събиране на абонаментни такси, считано от януари 2012 г. Липсата на рентабилност на обществения канал се дължи на факта, че той разчита на един източник на доходи под формата на приход от реклама, който е цикличен и се влияе от икономическата обстановка. Това личи и от реакциите на банките, които са отказали да предоставят финансиране поради опасения във връзка с тенденциите на рекламния пазар и съмненията относно способността на TV2 да реализира приходи. Новият бизнес модел ще осигури на TV2 по-стабилна приходна основа чрез начисляване на абонаментни такси за гледането на неговия основен канал. TV2 е прогнозирало допълнителен доход от таксите за крайните потребители в размер на […] млн. DKK през 2012 г. Освен това то предвижда печалби за групата в размер на […] през 2012 г. Комисията отбелязва, че освен […], вторият източник на приходи под формата на такси за крайните потребители ще намали уязвимостта на дружеството от спадове в цикличните дейности. Комисията отбелязва, че мерките за постигане на печалби произтичат от самия план за преструктуриране, а не от външни фактори.
(155)
Първоначално съобщената продължителност на плана за преструктуриране до 31 декември 2012 г. обхваща период от почти четири години. Този период беше избран въз основа на убеждението на датското правителство, че с въвеждането на нов бизнес модел и първите практически резултати от него банките отново биха пожелали да отпуснат заем на TV2, т.е. че е избран достатъчно дълъг период за натрупване на този опит. При все това, предвид факта, че всички помощи ще бъдат отменени с приемането на настоящото решение (вж. по-горе), понастоящем датското правителство счита, че периодът на преструктуриране следва да приключи при отменяне на всички мерки за помощ.
(156)
Комисията е на друго мнение. Съгласно насоките преструктурирането следва да доведе до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Комисията счита, че периодът на преструктуриране продължава до момента, в който дружеството изпълни всички мерки за преструктуриране, и така гарантира тази дългосрочна жизнеспособност. Макар че всички мерки за държавна помощ ще бъдат прекратени незабавно с приемането на настоящото решение, възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на TV2 няма да бъде гарантирано от този момент, докато TV2 все още не разполага с устойчив бизнес модел. Такъв бизнес модел ще бъде установен само с въвеждането на такси за крайните потребители. Въвеждането на такси за крайните потребители също така е основната мярка за преструктуриране, насочена пряко към най-сериозната причина за финансовите затруднения на TV2. Поради това Комисията заключава, че периодът на преструктуриране приключва на 31 декември 2012 г. или в момента, в който TV2 е в състояние да събира абонаментни такси от крайния потребител, в случай че това събитие настъпи преди 31 декември 2012 г. Понастоящем изглежда, че TV2 ще бъде оправомощено по закон да събира потребителски такси едва когато неговият лиценз бъде променен (макар че в действащия понастоящем Закон за телевизионното излъчване на Дания вече се предвижда възможност за TV2 да събира такси от крайните потребители, това не е разрешено в настоящия лиценз).
4.4. Избягване на ненужно нарушаване на конкуренцията
(157)
Съгласно точка 38 от насоките трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти на помощта по отношение на условията на търговия са сведени до минимум, така че търсените положителни ефекти да надхвърлят отрицателните. Тези мерки могат да включват продажба на активи или намаляване на капацитета или присъствието на пазара. Съгласно точка 40 от насоките те трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта и относителното значение на предприятието на неговите пазари.
(158)
По принцип ангажиментът да не се откриват нови канали (т.е. за ограничаване на присъствието на пазара) може да се счете за компенсаторна мярка, тъй като той изключва TV2 от конкурирането за нови клиенти и така се облагодетелстват неговите конкуренти. Откриването на нови търговски канали би било от полза за TV2, тъй като каналите ще се финансират от устойчив източник на приходи, основан на нециклични абонаментни такси и тъй като те ще осигурят необходимия доход за групата, като отчасти ще неутрализират ефекта от отрицателните резултати от обществения канал. Според пазарния анализ, предоставен в плана за преструктуриране, пазарът на платената телевизия се разраства (98). При все това конкурентите на TV2 твърдят, че вариантът за откриване на нови търговски канали така или иначе не е бил достъпен за TV2, тъй като пазарът е бил задоволен.
(159)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че самите конкуренти на TV2 са пуснали канали през 2009 г. (SBS пусна 6erene, Canal Digital ще пусне спортен канал, Viasat пусна канал на 23 март 2009 г., а група TV4 пусна Canal 9 през юли 2009 г.).
(160)
Освен това Дания потвърди, че поради преструктурирането TV2 ще бъде възпрепятствано да пуска и радиоканали (99). Този ангажимент е от голямо значение поради това, че предстои провеждането на тръжна процедура за лиценза за обслужване за новата радиостанция FM 4. Първоначално Дания изрази интерес към евентуалното участие на TV2 в тази тръжна процедура, но по-късно потвърди, че такава оферта няма да бъде подадена с оглед на провежданото понастоящем проучване на плана за преструктуриране от страна на Комисията, въпреки факта, че плановете за това вече са били изготвени. С други думи, в противовес на твърденията на конкурентите, ангажиментът да не се откриват нови канали има истинско значение и представлява жертва за дружеството. Комисията счита, че този ангажимент е важен в контекста на точка 45 от насоките, съгласно която помощта не трябва да се използва за нови инвестиции, които не са необходими за възстановяване на жизнеспособността на предприятието.
(161)
Освен това Комисията счита, че предложените компенсаторни мерки са пропорционални на нарушаващото въздействие на мерките за помощ. Следва да се изтъкне, че всички тези мерки приключват на датата на приемане на настоящото решение. Във връзка с това Комисията подчертава, че нито една от представените мерки за помощ за преструктуриране не е била или няма да бъде приведена в действие. Както може да се види от съображение 150 et seq., заемът, представляващ помощ за преструктуриране, също ще бъде отменен при приемането на настоящото решение. Това означава, че дружеството няма да получи никаква държавна помощ. При все това действителните плащания по заема, представляващ помощ за преструктуриране, са били ограничени (изтеглени 223 млн. DKK от налични 1 000 млн. DKK). По-голямата част от помощта в действителност е била изтеглена като помощ за оздравяване (208 млн. DKK от 223 млн. DKK са били изтеглени до края на 2008 г., т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване), а всички средства, които действително са били изтеглени по кредита, вече са възстановени на държавата. Освен това действителната изтеглена сума от кредита - 223 млн. DKK - не надвишава оборота на TV2 за 2008 г. ([…] %). В този контекст Комисията не счита, че е необходимо да изиска допълнителни компенсаторни мерки от Дания и получателя на помощта. Поради тази причина Комисията не счита, че е налице необходимост от допълнителни компенсаторни мерки, както е предложено от конкурентите.
(162)
При все това Комисията не е съгласна с предложението на Дания ангажиментът да бъде преустановен, когато всички мерки за помощ бъдат прекратени (100). На първо място самата Дания е предвидила по-дълъг период на преструктуриране, до 31 декември 2012 г. На второ място, никъде в насоките не се предвижда, че продължителността на компенсаторната мярка трябва да бъде идентична на наличието на текущи мерки за помощ. На трето място планът за преструктуриране е основан на предпоставката, че дружеството ще има достъп до външно финансиране едва когато таксите за крайните потребители бъдат въведени през 2012 г.; едва тогава ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност. Самата Дания заяви, че мерките за помощ, включително заемът, представляващ помощ за оздравяване, който все още е в сила, ще бъдат необходими за запълване на недостига от ликвидни средства, докато бъде въведен по-устойчив бизнес модел за обществения канал. Следователно функцията на заема, представляващ помощ за оздравяване, е била да запази дружеството стабилно, докато започне прилагането на нов бизнес модел. В този контекст Комисията не счита, че ангажиментът за компенсаторната мярка може да бъде прекратен с приключването на помощта или от датата на настоящото решение. При все това Комисията счита, че е възможно задължението да не се пускат нови канали да отпадне преди крайната дата на плана за преструктуриране (31 декември 2012 г.), а именно когато бъдат въведени таксите за крайните потребители (посредством промяната на лиценза) и TV2 е в състояние да ги събира
4.5. Помощ, ограничена до минимум
(163)
Съгласно точка 43 от насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до абсолютния минимум на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване. Идеята на тази разпоредба е, че в края на преструктурирането дружеството не разполага с излишни ликвидни средства, които да използва за агресивно пазарно поведение. От получателите се очаква да направят значителен принос към плана за преструктуриране от техните собствени ресурси, включително чрез продажбата на активи, които не са от жизненоважно значение за оцеляването на предприятието. Приносът трябва да е действителен и не може да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци. Той трябва да е колкото се може по-висок, най-малко 50 % за големи предприятия. Комисията счита, че TV2 е голямо предприятие по смисъла на насоките.
(164)
Комисията не споделя мнението на датското правителство, че всички разходи като цяло, и по-специално мерките за икономии, автоматично се определят като мерки за преструктуриране. Едно дружество може да направи разходи в стремежа си да постигне икономии. Икономиите, описани от Дания в настоящия случай, сами по себе си не представляват разходи за преструктуриране. Дания е предоставила списък с „класически“ разходи за преструктуриране в размер на […] млн. DKK, които обхващат разходите по транзакции, свързани с продажбата на продавателната мрежа ([…] млн. DKK), разходите, свързани с преминаването към новия бизнес модел ([…]-[…] млн. DKK), и разходите за персонала за прекратяване на договори, съдебни разноски и разходи за консултации ([…] млн. DKK). Комисията приема тези разходи като разходи за преструктуриране.
(165)
В съответствие със съществуващата практика на Комисията разходите за преструктуриране включват всички извънредни разходи, направени с цел възстановяване на жизнеспособността на дружеството, но не и обичайните оперативни разходи, направени по време на периода на преструктуриране. При все това настоящият случай е свързан с нуждата на дружество от ликвидни средства, с които то да се справи със затрудненията по време на преходен период, докато бъде въведен нов устойчив бизнес модел. Както е посочено по-горе, TV2 е имало истинска нужда от финансиране, тъй като не е имало достъп до външно финансиране. В този специален случай, включващ само финансово преструктуриране, докато дружеството премине към по-стабилен бизнес план, Комисията може също така да счете тази нужда от финансиране за разход за преструктуриране. Именно кредитът съгласно решението за помощ за оздравяване (1 000 млн. DKK) е осигурил необходимия временен резервен запас за преодоляване на финансовия недостиг. При все това този кредит е бил само временен и достъпът до него е бил възможен само ако TV2 е било в състояние да докаже нужда от финансиране, удостоверена от външен одитор. В крайна сметка TV2 не е изтеглило голяма сума от кредита (само […] % от него). В допълнение по-голямата част от изтегления кредит ([…] млн. DKK) е била изтеглена по време на периода, обхванат от решението за помощ за оздравяване на Комисията, т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване преди представянето на плана за преструктуриране.
(166)
TV2 допринесе за покриването на горепосочените разходи за преструктуриране с продажбата на активи, продажбата на предавателната мрежа срещу сумата от 640 млн. DKK и чрез външно финансиране посредством ипотекиране на своите помещения в Одензе за сумата от 80 млн. DKK. Приносът в размер на 720 млн. DKK надхвърля с много прага от 50 % за големи предприятия. Както е посочено по-горе, TV2 е използвало постъпленията от продажбата на мрежата, за да намали своя дълг. Изразходваните по този начин средства не могат да бъдат използвани за други цели. Освен това, както става ясно от изложеното по-горе, всички мерки за помощ ще бъдат прекратени от датата на настоящото решение и няма да бъдат въведени никакви нови мерки, представени в плана за преструктуриране (вж. съображение 150 от настоящото решение). Поради това няма никаква опасност да се предостави помощ над размера на средствата, необходими за самото дружество, което е в съответствие с точка 45 от насоките.
4.6. Други условия
(167)
Съгласно точка 46 от насоките Комисията може да изиска допълнителни мерки от държавата-членка с оглед да се гарантира, че помощта не нарушава конкуренцията до степен, която противоречи на общия интерес.
(168)
Комисията взема предвид аргументите, представени от Дания в рамките на официалната процедура по разследване, както и намерението, изразено от получателя на помощта в придружаващите документи, планът за преструктуриране да позволи на TV2 да се възползва от търговски възможности в съответствие със своите партньори, както и да събира абонаментни такси. Освен това Дания и TV2 подчертават, че големият понастоящем резервен запас от собствен капитал на TV2 с показатели за платежоспособност (и нетен лихвоносен дълг), които са значително по-високи (съответно по-нисък) от тези на конкурентите, са необходими само поради несигурността, свързана с неприключените дела за държавни помощи и очаквания бизнес модел. TV2 и Дания изразяват общо желание за възстановяване на капиталовата структура, така че тя да съответства на капиталовата структура на партньорите на TV2, веднага след приключване на разследванията във връзка с държавните помощи.
(169)
От своя страна Комисията не вижда никаква необходимост капиталовата структура на TV2 да се различава от тази на сходните му предприятия след постановяването на решения във връзка с бизнес модела и неприключените съдебни дела. Капиталовите структури, основани на (изкуствено) завишен собствен капитал, са благоприятни за дружеството, тъй като то ще бъде в състояние да привлече финансиране при относително ниски лихвени проценти. Също толкова важно е TV2 да възстанови своята капиталовата структура до равнище, което гарантира, че конкуренцията не се нарушава. Комисията иска TV2 да възстанови своята нормална капиталова структура посредством плащания на дивиденти към държавата вместо чрез агресивно разширяване на обхвата на баланса си чрез финансиране на дългове.
4.7. Мониторинг и годишен доклад
(170)
В съответствие с точки 49 и 50 от насоките Дания се е ангажирала да предава доклади на Комисията не по-късно от шест месеца след одобрението на помощта.
4.8. Въпроси, свързани с нарушаване на антитръстовите правила
(171)
Комисията отбелязва, че конкурентите на TV2 са подали жалба за нарушаване на антитръстовите правила във връзка с планираното въвеждане на таксите за крайните потребители. На Комисията е известно, че аспекти на помощ, които са в противоречие с конкретни разпоредби на Договора, различни от разпоредбите относно държавната помощ, може да са толкова тясно свързани с предмета на помощта, че да е невъзможно да бъдат оценени поотделно (101). Съдът подчерта, че задължението да се гарантира, че правилата за държавна помощ се прилагат съгласувано с други разпоредби на договора, е още по-необходимо в случаите, когато тези разпоредби целят и ненарушена конкуренция. При все това в практиката на Съда се признава, че процедурите по отношение на държавната помощ и нарушаване на антитръстовите правила са независими процедури, които се уреждат съгласно специфични правила. Съдът посочва, че „при приемането на решение за съвместимостта на една държавна помощ с общия пазар, Комисията не е длъжна да изчака резултата от паралелна процедура, открита по Регламент № [1], след като се убеди на базата на икономически анализ на положението и без очевидна грешка в оценката на фактите, че бенефициерът на помощта не се намира в ситуация на нарушение на членове [101 и 102 от ДФЕС]“ (102). Следователно не е задължително делото, свързано с нарушаване на антитръстовите правила, първо да приключи официално и едва тогава Комисията да вземе решение по делото за държавна помощ.
(172)
Комисията би желала да подчертае, че в настоящото дело не самата помощ (заема, представляващ помощ за оздравяване), а друг елемент от плана за преструктуриране (таксите за крайните потребители) е повод за подаване на жалбата за нарушаване на антитръстовите правила. Таксите за крайните потребители ще бъдат въведени в началото на 2012 г., т.е. след отмяната на помощта за оздравяване, чрез изменение на условията на лиценза на TV2. Следва да се вземе предвид, че по-голямата част от помощта всъщност е била изтеглена по време на периода на оздравяване и е била одобрена в решението на Комисията за помощ за оздравяване от 4 август 2008 г., както и че помощта ще бъде отменена с влизането в сила на настоящото решение.
(173)
Ако жалбата за нарушаване на антитръстовите правила или мненията на третите страни по настоящата процедура бъдат счетени и за жалба срещу това, че TV2 се превръща в платен телевизионен канал, достатъчно е да се каже, че самото въвеждане на такси за потребителите за основния канал не може да представлява нарушение на антитръстовото законодателство. Когато основният канал на TV2 стане платен телевизионен канал, това ще доведе до навлизането на този канал на пазара на платени телевизионни канали. Навлизането на основния канал на TV2 най-вероятно ще засегне само конкурентите, които са активни на този пазар, и например може да доведе до излизането на някои участници от този пазар (съответните платени телевизионни пакети) или да ги принуди да намалят цените си. Тези последици обаче са обичайни, когато на пазара навлиза жизнеспособен конкурент. Следователно самият факт, че се въвеждат такси за потребители и че това ще доведе повишена конкуренция, не е в разрез с членове 102 и 106 от ДФЕС.
(174)
Жалбоподателят и някои конкуренти в мненията на третите страни посочват, че планираното въвеждане на „TV2 Alene card“ би оказало неблагоприятни ефекти върху конкуренцията, като също така ще постави в благоприятно положение дистрибуторът Boxer. Накратко, моделът TV2 Alene означава, че клиентите биха получили безплатно TV2, ако клиентът не закупи други платени телевизионни услуги. Според жалбоподателя по този начин TV2 Alene card ще обезкуражи клиентите, които планират за закупят платени телевизионни услуги, което е в ущърб на конкурентите на TV2. Тъй като Дания е оттеглила предлаганата TV2 Alene card, доводите за това дали тя би била в нарушение на антитръстовите правила не са от значение и следователно нямат отношение към законността на плана за преструктуриране.
(175)
Що се отнася до опасенията на някои конкуренти, че помощта като такава може да се използва за агресивно пазарно поведение, Комисията подчертава, че няма признаци, че самата държавна помощ води до нарушаване на други разпоредби от ДФЕС или че автоматично ще доведе до поведение на TV2, с което се нарушава конкуренцията.
(176)
Комисията счита, че представеният план за преструктуриране е съвместим с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките на Комисията за оздравяване и преструктуриране при следните условия.
(177)
Тъй като дружеството се намира в по-добро финансово положение след продажбата на предавателната мрежа, Комисията констатира, че не следва да се привеждат в действие други мерки за помощ от плана за преструктуриране (заем и кредит) и че кредитът в сила (разрешен с Решение № 287/08 на Комисията от 4 август 2008 г.) следва да бъде отменен незабавно, считано от датата на влизане в сила на настоящото решение. Комисията взема предвид факта, че първоначално представената гаранция за продажбата на предавателната мрежа вече не е приложима, тъй като продажбата на мрежата бе извършена без гаранцията.
(178)
Освен това Комисията взема предвид ангажимента на Дания, че компенсаторната мярка да не се пускат нови канали обхваща както телевизионни, така и радиоканали. Мярката следва да остане в сила до 31 декември 2012 г. или, ако получателят на помощта е в състояние да събира такси от крайните потребители преди тази дата, до въвеждането на таксите за крайните потребители. Въвеждането на таксите за крайните потребители се счита за момента, от който TV2 е оправомощено по закон да изисква такова възнаграждение.
(179)
Комисията взема предвид ангажимента на Дания да инструктира независим експерт да сравни капиталовата структура на TV2 и структурите на други медийни дружества и да коригира капиталовата структура, ако тя се различава значително от средните или медианните показатели на съответната група от партньори. Ако са налице основателни причини да не се коригира капиталът, правителството на Дания може да уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Заемът, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен като помощ за оздравяване от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., е съвместим с вътрешния пазар при пълно спазване на плана за преструктуриране, предмет на уведомлението от 4 февруари 2009 г. и на условията, изложени в членове 2, 3 и 4.
Член 2
Заемът, представляващ помощ за оздравяване, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., се отменя, считано от датата на настоящото решение. Не се разрешава привеждането в действие на другите мерки за помощ, за които Дания уведоми Комисията на 4 февруари 2009 г.
Член 3
Компенсаторната мярка, предложена от Дания, с която на TV2 се забранява да открива нови телевизионни или радиоканали, остава в сила до крайната дата на периода на преструктуриране, съгласно уведомлението -31 декември 2012 г. При все това, ако на TV2 бъде позволено да увеличи абонаментните такси (таксите за крайните потребители) преди тази дата, задължението да не се откриват нови радио- и телевизионни канали отпада, считано от тази дата.
Член 4
Датското правителство натовари независим финансов експерт да анализира в края на 2012 г. или началото на 2013 г. капиталовата структура на TV2 и да я сравни с капиталовата структура на други сходни медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклонява значително от средните или медианните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания коригира капиталовата структура на заседанието на Общото събрание през април 2013 г., така че да поправи това отклонение.
Член 5
Дания уведомява Комисията в срок от два месеца от уведомлението на настоящото решение за мерките, предприети за неговото изпълнение.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
20. aprill 2011,
riigiabi C 19/09 (ex N 64/09) kohta, mida Taani kavatseb anda seoses äriühingu TV2 Danmark A/S ümberkorraldamisega
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 2614 all)
(Ainult taanikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/109/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, (1) eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
Komisjon teatas 4. augustil 2008 Taanile oma otsusest mitte esitada vastuväiteid äriühingule TV2 Danmark A/S kokku 1 000 miljoni Taani krooni suuruse laenuvõimaluse kujul antava päästmisabi kohta (edaspidi „päästmisabi otsus”) (3). Kõnealuses otsuses leiti, et kavandatud abi on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) ning eelkõige raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates komisjoni suunistes (edaspidi „suunised”) (4) sätestatud eeskirjadega.
(2)
Päästmisabi otsuse ja suuniste kohaselt tuli kuue kuu jooksul pärast päästmisabimeetme lubamist, st hiljemalt 4. veebruariks 2009 esitada komisjonile ümberkorralduskava või likvideerimiskava või tõendid laenu täieliku tagasimaksmise kohta.
(3)
Taani esitas 4. veebruaril 2009 komisjonile EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 3) kohaselt äriühingu TV2 Danmark A/S ümberkorralduskava.
(4)
Komisjon teatas 2. juuli 2009. aasta kirjaga Taanile oma otsusest algatada abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) sätestatud menetlus.
(5)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi.
(6)
Komisjonile laekusid huvitatud isikutelt järgmised märkused:
-
1.10.2009
TDC A/S ja You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (abisaaja)
-
2.10.2009
MTG Viasat (kes esitas täiendavad lisad 15. oktoobri 2009. aasta kirjaga)
-
2.10.2009
Taani Kaabeltelevisiooni Liit
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd ja SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komisjon edastas märkused Taanile 27. oktoobril 2009. Telia Stofa hilinenud märkused edastati Taanile 30. novembril 2009. Taanile anti võimalus vastata ja ta esitas oma tähelepanekud kahes kirjas, milles käsitleti kolmandate isikute märkuste eri tahke: Taani valitsuse 29. jaanuari 2010. aasta kiri, mis edastati alalise esinduse kaudu ning registreeriti ja saadi kätte 23. veebruaril 2010, ning 29. märtsi 2010. aasta kiri, mis registreeriti ja saadi kätte 30. märtsil 2010; viimase kirja lisad registreeriti ja saadi kätte hiljem, 14. aprillil 2010. Taani valitsus esitas 8. juunil 2010 teatavat lisateavet aastaid 2011-2014 käsitleva meediapoliitika kokkuleppe kohta.
(8)
TV2 Danmark A/S esitas 9. juunil 2010 teabekirja TV2 ringhäälinguvõrgu müügi kohta.
(9)
Komisjon kohtus abisaajaga TV2 Danmark A/S 8. juunil 2010. Pärast kohtumist saatis komisjon Taanile 30. juunil 2010 küsimused, millele Taani esitas vastused 9. juulil 2010.
(10)
Viasat esitas lisateavet 26. mai 2010. aasta e-kirjaga ning kirjadega, mis registreeriti ja saadi kätte 1. juunil 2010 ja 6. juulil 2010.
(11)
Komisjon esitas lisaküsimusi 23. ja 28. juulil 2010, millele Taani vastas 17. augustil 2010. Komisjoni ja Taani kohtumine toimus 14. septembril 2010, pärast mida esitas Taani täiendavaid märkusi 15. oktoobril 2010.
(12)
Viasat esitas komisjonile lisateavet 22. detsembril 2010 ja SBS 7. veebruaril 2011.
(13)
Komisjon saatis Taanile 14. jaanuaril 2011 teabepäringu, millele Taani vastas 3. veebruari 2011. aasta kirjaga. Taani taotles veel ühte kohtumist 28. jaanuari 2011. aasta kirjas. Kõnealune kohtumine toimus 7. veebruaril 2011. Lisateavet esitati 24. veebruaril 2011.
(14)
Taani ametiasutuste taotlusel toimus 4. märtsil 2011 veel üks kohtumine. Seejärel esitas Taani lisateavet kirjadega, mis registreeriti ja saadi kätte 11., 17. ja 18. märtsil 2011 ning 6. ja 14. aprillil 2011. Taani teatas oma 11. märtsi 2011. aasta kirjas komisjonile, et ümberkorralduskava teatavaid osasid (TV2 Alene kaart, mida on selgitatud allpool) ei rakendata. 17. ja 18. märtsil ning 6. ja 14. aprillil 2011 esitas Taani parandatud finantsandmed, milles on seda muudatust arvesse võetud.
(15)
Veel tuleb märkida, et 24. märtsil 2009 esitas Viasat Broadcasting UK Ltd Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule (nüüd Üldkohus) taotluse päästmisabi otsuse tühistamiseks (6). Peale selle taotles Viasat Broadcasting UK Ltd 15. mail 2009 komisjonilt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 kohase menetluse algatamist, et tunnistada päästmisabi otsus kehtetuks (7). Nimetatud taotlused on seotud erineva otsusega ega takista komisjonil võtta seisukohta ümberkorralduskava suhtes. 17. mai 2010. aasta määrusega peatati aga kohtuasja menetlemine seni, kuni komisjon on teinud lõpliku otsuse ümberkorraldamisjuhtumi kohta (8).
(16)
MTG/Viasat esitas 14. detsembril 2009 kaebuse, mille kohaselt rikub Taani TV2 vaatajatasu kehtestamisega muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 106 ja 102.
II. ABISAAJA: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S moodustati 2003. aastal täielikult Taani riigi omandusse kuuluva piiratud vastutusega äriühinguna. Äriühing võttis üle 1986. aastal asutatud sõltumatu avalik-õigusliku institutsiooni TV2 tegevuse. TV2 Danmark A/S omab mitmes äriühingus osalusi, mis hõlmavad täisomanduses olevaid tütarettevõtjaid, sidusettevõtjaid, ühisettevõtteid ja vähemusosalusi. TV2 Danmark A/S (edaspidi „TV2”) on TV2 kontserni emaettevõtja ja edastab avalik-õiguslikku telekanalit TV2 (allpool ka „põhikanal”).
(18)
Praegune ärimudel. Varem rahastati TV2 põhikanalit litsentsitasudest ja reklaamitulust. Kuigi piirkondlikke kanaleid rahastatakse osaliselt jätkuvalt sel viisil, lõppes 2004. aasta juulis põhikanali rahastamine litsentsitasudest ning rahastamine jätkus vaid reklaamitulu põhjal. Praegu on reklaamitulu põhikanali ainuke sissetulekuallikas, kui mitte arvestada kommertskanalite kasumit. TV2-l ei ole hetkel lubatud oma põhikanali eest tasu nõuda.
(19)
Avaliku teenuse osutamise kohustus. Taani ringhäälinguseaduse paragrahvi 38a lõikes 1 on kehtestatud TV2 avaliku teenuse osutamise kohustus ning sätestatud, et „avaliku teenuse alla kuuluvaid programme pakutakse üldsusele kooskõlas paragrahvis 10 osutatud põhimõtetega”. Nimetatud üldisi kohustusi täiendavad avaliku teenuse osutamise litsentsis ja selle lisades sisalduvad üksikasjalikumad kirjeldused.
(20)
Komisjon nõustus, (9) et TV2 põhikanal täidab avaliku teenuse osutamise kohustust, ning teda toetas selles küsimuses ka Üldkohus (10). TV2 avaliku teenuse osutamisega seotud tegevus moodustab enam kui […] % (11) tema kuludest (12).
(21)
TV2 avaliku teenuse litsentsi punkti 2.5 kohaselt on TV2-l täiendav avaliku teenuse osutamise kohustus edastada piirkondlikke programme (13). Piirkondlike programmide sisu toodavad TV2 piirkondlikud jaamad. Kaheksa piirkondlikku jaama on TV2-st sõltumatud. Nende tegevus on reguleeritud Taani ringhäälinguseaduse paragrahviga 31 ja järgnevate paragrahvidega (14). Igal TV2 kaheksal piirkondlikul jaamal on oma esindajate nõukogu, mille liikmed kajastavad piirkondliku kultuuri ja kogukonna mitmesuguseid tahke. TV2 ei tohi nendes esindajate nõukogudes osaleda. Piirkondlik tegevus on avaliku teenuse osutamisega hõlmatud Taani ringhäälinguseaduse paragrahvi 31 ja järgnevate paragrahvide alusel ning nende programmivalikus tuleb rõhutada piirkondlikke eripärasid. Nende tegevust rahastatakse peamiselt litsentsitulust (15). TV2 on kohustus edastada asjaomaseid piirkondlikke programme TV2 tavaprogrammi „akendes” (16). TV2 ei saa valitud teleformaati mõjutada, näiteks tagada sidusust põhikanali üldprogrammidega. TV2 edastab üleriigilise ja piirkondlike programmide vahel piirkondlikule turule suunatud reklaami ning jätab endale reklaamitulu.
(22)
Edastuskohustus. Praegu kehtib põhikanali suhtes Taani ringhäälinguseaduse paragrahvi 6 kohaselt edastuskohustus, mille põhjal SMATV edastajad (sealhulgas kommertskaabeltelekanalite edastajad) peavad kõikides oma pakettides tagama juurdepääsu asjaomases sättes nimetatud kanalitele (st TV2 ja DR) (17).
Edastamisplatvormina satelliiti kasutavatel telekanalite edastajatel ei olnud kohustust TV2 põhikanalit oma programmipaketti lisada, kuid nad otsustasid seda siiski teha, sest tegemist on väga populaarse kanaliga (18).
(23)
Teleprogrammide levitamine Taanis. Taanis levitatakse teleprogramme viiel eri moel, sõltuvalt TV-signaali vastuvõtmise viisist. Levitamine toimub kaabelsüsteemide (levitajad YouSee ja Stofa), SMATV (kohalik kaabellevisüsteem), paraboolantennide (Viasat ja Canal Digital), lairiba (IPTV) ning maakaablivõrgu kaudu. 1. novembril 2009 lülitati maapealne analoogsignaal välja ning Taani maapealne TV-signaal digitaliseeriti. Turu valvamiseks korraldatud pakkumise võitis äriühing Boxer, kes vastutab tasuliste kanalite edastamise eest maakaablivõrgu kaudu. Praegu edastatakse TV2 põhikanalit tasuta, st selle vaatamise eest ei tule maksta (19).
(24)
TV2 tegevusvaldkonnad. TV2 tegeleb peamiselt ringhäälingusaadete edastamise ja telereklaami müümisega. Samuti omandab ja müüb ta audiovisuaalõigusi rahvusvahelistel turgudel (nt Euro 2008 või olümpiamängud), mida ta võib ise edastada või edasi müüa. TV2 tegutseb peaaegu täielikult teleringhäälinguturul ja muudel meediaga seotud turgudel Taanis. TV2 põhikanal koos Danmarks Radioga (eranditult litsentsitasudest rahastatav avalik-õiguslik äriühing, mis edastab kahte avalik-õiguslikku kanalit) on suurim telekanal.
TV2 põhikanal konkureerib telereklaamiturul praegu nt Viasati kanalitega TV3 ja TV3+. Viasati omanik on Rootsi Modern Times Group A/S (edaspidi „MTG”), kes tegutseb levitajana ka satelliitvõrgus. TV2 konkureerib reklaamitulu pärast ka Saksamaa ProSiebenSatile kuuluva äriühinguga SBS A/S. TV2 tasulised kanalid nagu TV2 Zulu ja TV2 Charlie konkureerivad teiste kommertskanalitega tasuliste telepakettide levitamise hulgimüügiturul.
(25)
Kommertstegevus. TV2 haldab mitut avaliku teenuse osutamise kohustuse alla mitte kuuluvat kommertskanalit, sealhulgas TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film ja TV2 News. Ühtlasi kuulub talle 50 % kanalist TV2 Sports. Kanaleid TV2 Zulu, TV2 Charlie ja TV2 News rahastatakse abonenttasudest ja reklaamidest, samas kui kanalit TV2 Film rahastatakse eranditult abonenttasudest.
(26)
Nagu Taani, (20) TV2 Danmark A/S ja tema konkurent Viasat (21) on tunnistanud, on põhikanali edastamine äärmiselt oluline kommertskanalite kaudu saadava tulu tagamiseks.
(27)
Alates 2001. aastast on TV2 kohustatud pidama kommertstegevuse ja avaliku teenuse osutamise üle eraldi raamatupidamisarvestust; vt korraldus nr 740 (22). Raamatupidamist kontrollivad välisaudiitorid.
(28)
Muu tegevus. Peale selle on äriühingul TV2 Danmark A/S mitu tütarettevõtjat või osalus teleprogrammide ja raadioga seotud ühisettevõtetes ning varem kuulus talle koos DRiga ka ringhäälingu edastusvõrk (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M ja Fordelingsnet). Taani esitatud teabe kohaselt on Broadcast Service Denmark edastusvõrkude kavandamise, ehitamise, haldamise ja hooldamise valdkonnas Taani juhtiv ringhäälinguteenuste pakkuja. Edastusvõrk kuulus ühiselt Danske Radiole ja TV2-le kas otse või ühiselt kontrollitavate partnerluste kaudu (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 müüs aga ümberkorraldamise käigus oma osaluse selles võrgus.
(29)
TV2-ga seotud riigisisesed konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlevad kohtuasjad. Komisjon märgib, et TV2 käitumist reklaamiturul uurivad Taani konkurentsiasutused. Taani konkurentsiamet võttis 21. detsembril 2005 vastu otsuse, mille kohaselt TV2 on reklaamiturul püsikliendisoodustuste kehtestamisega rikkunud ELi toimimise lepingu artiklit 102 ja vastavaid siseriiklikke õigusnorme. Konkurentsikaebuste kohus tühistas 1. novembril 2006 kõnealuse otsuse, kuid see jäeti järgnevalt jõusse Ida-Taani kõrgema kohtu apellatsioonimenetluses 22. juunil 2009. Viimane kohtuotsus kaevati edasi riigikohtusse, kes kinnitas kõrgema kohtu otsust 18. märtsil 2011. Kõnealusele juhtumile eelnes 29. novembri 2000. aasta juhtum, mille käigus Taani konkurentsiamet leidis, et TV2 2000. aasta allahindluste näol oli tegemist turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega.
III. MUUD TV2 HÕLMAVAD POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD
(30)
Komisjon tegi otsused, mis käsitlesid TV2 tegevuse avalikest vahenditest toetamist enne tema osaühinguks muutmist ning järgnevat rekapitaliseerimist vastavalt 19. mail 2004 ja 2. veebruaril 2005 (23). Esimeses otsuses nõudis komisjon TV2-lt 628,1 miljoni Taani krooni suuruse kokkusobimatu abi tagastamist. Taani nõudis abisaajalt ka intresse ning sai TV2-lt tagasi 1 050 miljonit Taani krooni. Teises otsuses ei esitatud vastuväiteid 440 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti ja täiendavat 394 miljoni Taani krooni suurust laenu omakapitaliks konverteerimist hõlmava rekapitaliseerimise ühisturuga kokkusobivuse suhtes.
(31)
Üldkohus tühistas 22. oktoobril 2008 komisjoni tagasinõudmisotsuse (24). 24. septembril 2009 (25) andis Üldkohus rekapitaliseerimisotsuse kohta välja määruse, milles sedastati, et otsust ei ole vaja teha, sest rekapitaliseerimisotsuses - mis põhines tagasinõudmisotsusel - tugineti eeldustele, mis enam ei kehtinud, ning seetõttu oli see kaotanud oma sisu ja tähenduse. Kohus leidis, et need otsused moodustasid ühe ja sama õigusküsimuse kaks tahku.
(32)
Komisjon uuris eespool nimetatud juhtumit samaaegselt käesoleva menetlusega ning komisjoni otsus eespool nimetatud juhtumi kohta esitatakse samaaegselt käesoleva otsusega.
IV. ÜMBERKORRALDUSKAVA
1. Algse ümberkorralduskava taust
(33)
Nagu on kirjeldatud komisjoni otsuses, millega lubatakse 1 000 miljoni Taani krooni suuruse päästmisabi andmine 2008. aastal, oli TV2 Danmarkil tõsiseid likviidsusprobleeme, mis tulenesid suurtest investeeringutest eeskätt raadioringhäälingutegevusse, prognoositust väiksemast reklaamitulust ja suurematest intressikuludest. Kõnealuseid likviidsusprobleeme ei olnud võimalik lahendada erasektori krediidiandjatelt (pankadelt) laenu võtmisega. Pärast päästmisabi otsuse tegemist esitas Taani suunistes sätestatud kuuekuulise tähtaja jooksul ümberkorralduskava.
(34)
Komisjonile 4. veebruaril 2009 esitatud ümberkorralduskava oli koostatud suure osa Taani poliitiliste parteide kokkuleppe põhjal seoses aastaid 2007-2010 käsitleva meediapoliitika kokkuleppe lisaga, mis avalikustati 9. jaanuaril 2009.
(35)
Taani teatas 4. veebruari 2009. aasta teatises mitmesugustest ümberkorraldusabi meetmetest, sest Taani väitel esinesid jätkuvalt komisjoni päästmisabi otsuses kindlaks tehtud lühiajalised likviidsus- ja võlaprobleemid. Nende probleemide tõttu liigitati TV2 Danmark A/S suuniste tähenduses raskustes äriühinguks, (26) mida komisjonil ei olnud põhjust menetluse algatamise otsuses ümber lükata, ning Taani väitel kehtib see ka pärast seda, kui TV2 on päästmisabi saanud. Seda saab tõendada komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nimetatud andmete põhjal (27).
(36)
Menetluse käigus ja eeskätt kolmandate isikute märkustele vastates esitas Taani hiljem veel ühe TV2 finantsolukorda käsitleva ajakohastatud PWC uuringu. Alljärgnevas tabelis on esitatud ülevaade ajakohastatud andmetest (28).
Äriühingu TV2 Danmark A/S areng
Põhiandmed
(miljonites Taani kroonides)
2006
2007
2008
2009
Maksueelne kasum
142
- 213
18
-28
Käive
1 980
2 251
2 206
2 029
Neto rahavood
79
- 550
-73
-60
Intressi kandev netovõlg
232
564
622
659
Neto intressikulu
10
19
41
31
Vara puhasväärtus
815
598
616
601
Taani väitel tulenevad TV2 probleemid muu hulgas üha mittetulusamaks muutuvast avalik-õiguslikust kanalist (29) koos jätkusuutliku ärimudel puudumisega ning ebaõnnestunud investeeringutest tingitud kahjumiga.
(37)
Kahjum. Eelarves prognoositust väiksema reklaamitulu ning mitme nurjunud investeeringu (eeskätt TV2 Radio) tõttu kandis TV2 Danmark A/S 2007. aastal märkimisväärset kahjumit (214 miljonit Taani krooni, omakapitali tootlus -36 %). Peale selle näitas 2008. aasta märtsi lõpus koostatud 2008. aasta finantstulemuste prognoos järjekordset kuni […] miljoni Taani krooni suurust maksueelset kahjumit, kuigi prognoos sõltus väga suurel määral reklaamituru arengutest. Samamoodi oli äriühing kahjumis 2009. aastal.
(38)
Käive/turuosa. Päästmisabile eelnenud aastatel kahanes TV2 põhikanali turuosa ja vähenemine jätkub ka praegu. TV2 ajaloolise konkurentsieelise kõrvaldamine maapealse analoogsignaali väljalülitamisega ning maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtmine on alates 2009. aasta novembrist võimalused ühtlasemaks muutnud. Ootuste kohaselt väheneb turuosa edastamiskohustuse tühistamise tulemusel (vt põhjendus 52 allpool) veelgi. Ajavahemikul 2003-2009 kahanes TV2 põhikanali osa nn kommertsturul (21-50aastased, kes on ärilisest seisukohast kõige suuremat huvi pakkuv vaatajarühm) juba 19 % võrra, st 56,2 %-st 45,6 %-ni (30). Ootuste kohaselt on 2013. aastal TV2 osa kommertsturul […] % (31).
(39)
Kasvav võlg/rahavood/intressikulu. Nagu tabelist nähtub, on äriühingu TV2 Danmark A/S intressi kandev netovõlg ühtlaselt kasvanud, moodustades 2006. aastal 232 miljonit Taani krooni ning 2008. aastal 622 miljonit Taani krooni (enne võrgu müüki ja enamiku võla tagasimaksmist prognoositi intressi kandva netovõla summaks eelarves 2010. aastal […] miljonit Taani krooni). Veel selgub tabelist, et ajavahemikul 31. detsembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2009 olid äriühingul TV2 Danmark A/S negatiivsed rahavood, kasvav võlg, suurenev intressikulu ja langev vara puhasväärtus.
(40)
Parima/halvima stsenaariumi analüüs. Algne ümberkorralduskava sisaldas alusstsenaariumi, halvimat stsenaariumi ja parimat stsenaariumi ning tundlikkusarvutusi. Selles tugineti äriühingu väliseid tegureid käsitlevatele turuprognoosidele (mille koostas PriceWaterhouseCoopers). Kõnealustes stsenaariumites on prognoositud SKP reaalkasvu ning tuletatud sellest telereklaamituru hinnanguline kasv (või kahanemine), millest koos turuosa prognoosidega selgub TV2 prognoositud reklaamitulu. Alusstsenaariumi puhul on SKP kasv tagasihoidlik ([…] % 2009. ja 2010. aastal, […] % 2011. aastal ja […] % 2012. aastal). Prognooside kohaselt […] telereklaamiturg aastatel 2009-2012 […] miljonilt Taani kroonist […] miljoni Taani kroonini ([…] %). Halvima stsenaariumi korral oli SKP reaalkasv väiksem (null 2009. ja 2010. aastal ning […] % ja […] % kasv vastavalt 2011. ja 2012. aastal) ning reklaamikulutused […] […] miljonilt Taani kroonist 2009. aastal […] miljoni Taani kroonini 2012. aastal ([…] %). Parimas stsenaariumis prognoositi alusstsenaariumist mõnevõrra suuremat SKP kasvu ning telereklaamituru väikest kasvu […] miljonist Taani kroonist 2009. aastal […] miljoni Taani kroonini 2012. aastal ([…] %). Koos turuosa eeldatava kahanemisega prognoositi, et aastatel 2009-2012 […] TV2 reklaamitulu alusstsenaariumi, halvima stsenaariumi ja parima stsenaariumi puhul vastavalt […] %, […] % ja […] %, mis võrdub […] %, […] % ja […] %-lise […].
(41)
Ajavahemikul 1999-2009 on TV2 reklaamitulu (geomeetriline) keskmine kasvumäär olnud 1,9 %, arvestades 12 % standardhälvet (32). Võttes arvesse TV2 reklaamitulu sõltuvust majandustsüklist ja majanduse üldisi väljavaateid hinnangu koostamise ajal, ei saa PWC prognoosi aastate 2009-2012 kohta seega pidada põhjendamatuks.
(42)
Reklaamitulu käsitlevate hilisemate prognooside arvessevõtmiseks ajakohastati PWC aruannet 2009. aasta septembris ning esitati halvem stsenaarium kui eeldati alusstsenaariumis (33). 2009. aastal kahanes telereklaamiturg 2008. aastaga võrreldes 18,7 % (34). TV2 reklaamitulu kahanes 2008. aastal 4 % (1 667 miljonist Taani kroonist 1 597 miljoni Taani kroonini) ja veel 24 % 2009. aastal (1 597 miljonist Taani kroonist 1 220 miljoni Taani kroonini) (35).
(43)
Taani väitel tulenevad TV2 raskused varasematel aastatel tehtud suurtest investeeringutest tingitud võlast, ebakindlusest TV2-ga seotud poolelioleva riigiabijuhtumi tulemuste suhtes ning väga olulisena ka avalik-õigusliku kanali ärimudelist, mis põhineb ainult reklaamitulul. Suurt kahjumit on tekitanud eelkõige raadioringhäälingutegevus alates selle alustamisest 2007. aastal. Aprillis 2008 otsustati raadioringhäälingutegevus lõpetada.
(44)
Pankadepoolse välisrahastamise puudumine. Ümberkorralduskavas võetakse arvesse TV2 pankade kahtlusi seoses põhikanali praeguse ärimudeliga ning TV2-le varem antud abi käsitlevate kohtuasjade tulemustega. Ümberkorralduskavas piiratakse pankade avatust äriühingust tulenevatele riskidele, vähendades täiendavalt praegusi laene või laenuvõimalusi. Taani esitas tõendeid selle kohta, et 22. aprillil 2009 pärast äriühingu raamatupidamisaruannete avaldamist taotles äriühingu peamine pank […] äriühingule antud laenude ja laenuvõimaluste vähendamist (36).
(45)
TV2-l oli raskusi oma Odenses asuvatele valdustele hüpoteegi seadmisega ning tema teatel oli vähenenud mitte ainult hoonete, vaid ka võimaliku hüpoteegi väärtus (37). Lõpuks sai TV2 Nordea pangalt oodatust väiksema, 80 miljoni Taani krooni suuruse laenu. Hiljem esitas Taani ajakohastatud andmed, mille kohaselt ei olnud pank huvitatud kommertslaenude andmisest. Sellest teabest ilmneb, et ükski pank, kellega ühendust võeti ([…], […], […] ja […]) ei pidanud TV2 krediidivõimeliseks. See tulenes prognoositud arengutest reklaamiturul, mis on TV2 ainuke sissetulekuallikas. Kahtluse alla seati TV2 suutlikkus tulu saada ning täiendavaks riskiteguriks peeti pooleliolevaid kohtuasju (38).
2. Algselt esitatud ümberkorralduskava ja selle muudatuste kirjeldus
(46)
Esitatud TV2 ümberkorralduskava vältab 4. veebruarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012. Kava eesmärk on pöörata tähelepanu puudustele TV2 äritegevuses, täpsemalt lühiajaliste laenude ebaproportsionaalselt suurele osale bilansis ning avalik-õigusliku kanali ärimudelile, mida peeti jätkusuutmatuks, sest see põhines rahastamisele majandustsükli suhtes tundlikust reklaamitulust. Kava koosnes järgmisest viiest põhielemendist: i) bilanssi mõjutav rahaline ümberkorraldamine, ii) tegevuse ümberkorraldamine, iii) avalik-õigusliku telekanali TV2 uutmoodi rahastamine uue ärimudeli kehtestamise teel, iv) abimeetmed ja v) kompensatsioonimeede (-meetmed).
(47)
Rahalise ümberkorraldamise meetmed pidid põhiliselt seisnema järgmises neljas elemendis: 50 % omandiõiguse müümine ringhäälingu edastusvõrgus BSD, (39) hüpoteegi seadmine Odenses (Kvaegtorvet) asuvatele ärihoonetele, mis pidi eelduste kohaselt tooma sisse […] miljonit Taani krooni, kavandatud kapitaliinvesteeringute edasilükkamine ja vähendamine ning osaluse loovutamine teatavates äriühingutes, kes tegutsevad seotud meediasektorites: […], Momondo, […] ja […]. Nende meetmete abil prognoositi saada tulu rohkem kui […] miljonit Taani krooni, millest osa kavatseti kasutada lühiajalise laenamise vähendamiseks.
(48)
Tegevuse ümberkorraldamise meetmetega laiendatakse 2008. aastal juba algatatud kokkuhoiumeetmeid, mille väärtus on 280 miljonit Taani krooni, ning need hõlmavad East Productioni sulgemist ja ühendamist TV2-ga, TV2 osaluse lõpetamist või vähendamist […] ja täiendavat kulude kokkuhoidu 40 miljoni Taani krooni ulatuses. Peale selle on TV2-l õnnestunud pärast kava esitamist hoida kokku veel kulusid 30. märtsil 2009 vastuvõetud kava kohaselt, mis hõlmab 2009. aasta kapitaliinvesteeringute vähendamist 30 miljoni Taani krooni võrra ja püsikulude täiendavat vähendamist 97 miljoni Taani krooni ulatuses (40).
(49)
Uue rahastamismeetmega (vaatajatasuga) (41) kavatsetakse laiendada TV2 avalik-õigusliku kanali stabiilse sissetuleku allikaid. Sellekohane otsus võeti vastu peamiste poliitiliste parteide 9. jaanuari 2009. aasta kokkuleppega seoses aastaid 2007-2010 käsitleva meediapoliitika kokkuleppe muutmisega.
(50)
Abonenttasude kehtestamine. Põhikanali ärimudel muudetakse jätkusuutlikumaks, lubades TV2-l kehtestada alates 1. jaanuarist 2012 vaatajatasu ehk abonenttasu avalik-õigusliku kanali rahastamiseks. Peale selle saab TV2 jätkuvalt reklaamitulu.
(51)
Lõppkasutajatelt nõuavad tasu levitajad. Lõppkasutaja makstavat tasu ei määra kindlaks valitsus, vaid see lepitakse kokku TV2 ja levitajate vaheliste tavapäraste äriläbirääkimiste käigus (nt DTT Boxeri puhul). TV2 prognooside kohaselt on igakuine hind, mida TV2 levitajalt nõuab, ligikaudu 10-12 Taani krooni kuus leibkonna kohta (ei sisalda käibemaksu) (42). Alates 2012. aastast vaatajatasu kehtestamise eesmärk on anda leibkondadele, kes praegu omavad tasuta maapealset digitaaltelekanaleid (DR1, DR2 ja TV2) vastu võtvaid MPEG 2 tehnoloogiaseadmeid, piisavalt aega MPEG 4 formaadile üleminekuks. Taani ootuste kohaselt taastab ümberkorralduskavas nimetatud elemendi kehtestamine TV2 pikaajalise elujõulisuse. TV2 prognooside kohaselt kasvavad tema tulud 2012. aastal vaatajatasude tulemusel […] miljoni Taani krooni võrra (43).
(52)
Õigusakti, millega kohustatakse levitajaid TV2 oma paketti lisama, ei ole kavas vastu võtta. Vastupidi, vaatajatasude kehtestamisega tühistatakse praegune edastuskohustus (44). See tuleneb Taani kehtiva ringhäälinguseaduse paragrahvi 38a lõikest 2, mille kohaselt edastuskohustus lakkab kehtimast, kui kultuuriminister lubab TV2-l nõuda vaatajatasu. Teiste sõnadega muutub edastuskohustus vaatajatasude kehtestamise korral automaatselt tühiseks. Ootuste kohaselt jätkavad kaabelvõrgud ja telemastide haldajate liidud TV2 põhikanali levitamist samamoodi kui praegu. Levitajad võivad muuta pakettide sisu, asendades TV2-ga mõne praegu pakutava tasulise kanali.
(53)
Algselt eeldati, et seoses vaatajatasude kehtestamise võimalusega nähakse ette erandid ning et TV2 ei nõua tasu vaatajailt, kes ei kasutanud varem tasulisi telekanaleid (seda nimetatakse TV2 Alene kaardi süsteemiks). See oleks tähendanud, et üksnes tasuta kanaleid kasutavad vaatajad oleksid saanud vaadata TV2 jätkuvalt tasuta. Seda kultuuriministri 18. novembri 2010. aasta ettepaneku eelnõus sisalduvat võimalust ei kavatseta aga rakendada. Seetõttu nõuab TV2 alates 2012. aastast tasu kõikidelt vaatajatelt, kes soovivad TV2 avalik-õiguslikku kanalit vaadata. Vaatajatasu nõudmise võimaldamiseks tuleb muuta TV2 litsentsitingimusi, mida teeb kultuuriministeerium.
(54)
Algselt teatatud abimeetmed. Algse teatise kohaselt nähti koos ümberkorraldamisega ette kolm abimeedet, mis moodustasid kokku maksimaalselt 1 375 miljonit Taani krooni. Asjaomased meetmed olid järgmised:
-
300 miljoni Taani krooni suurune allutatud laen;
-
garantii andmine ringhäälingu edastusvõrgu müügiks prognoositud müügihinnaga 475 miljoni Taani krooni ja
-
ajutise laenuvõimaluse pakkumine esialgu 600 miljoni Taani krooni ulatuses, kui TV2 ei suuda saada välisrahastamist.
(55)
Taani väitel on intressimäärad ja garantiitasud samasugused kui need, mida nõutakse heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt. Kõnealused meetmed jäeti kehtestamata. Lähemad üksikasjad on esitatud komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (45).
(56)
Kehtima jäi päästmisabina antav 1 000 miljoni Taani krooni suurune laenuvõimalus, milleks komisjon andis loa 4. augusti 2008. aasta otsusega.
(57)
Taani esitas teavet ümberkorralduskulude kohta ning pakkus sellega seoses välja kaks erinevat arvutusvõimalust. Esiteks väidab ta, et TV2 ümberkorraldamise näol on tegemist rahalise ümberkorraldamisega, mille puhul likviidsusprobleemide lahendamise kulud on tegelikult ümberkorralduskulud, st pikaajalise elujõulisuse tagamise kulud. Taani leiab, et olenemata asjaomaste kulude summast on TV2 need täielikult ise maksnud. See tuleneb asjaolust, et Taani eelduste kohaselt ei ole kõiki abimeetmeid komisjoni otsuse tegemise ajaks rakendatud või on need täielikult tagasi makstud (46). Ühtlasi väidab Taani, et TV2 ümberkorraldamise erijuhtumi puhul peaksid ümberkorralduskuludena olema vastuvõetav ka kulude kokkuhoid, sest selle eesmärk ei ole mitte ainult suurendada konkurentsivõimet, vaid ka tagada puhtärilisest seisukohast TV2 rahaline elujõulisus (47). Teise võimalusena, ümberkorralduskulude traditsioonilisema arvutamise puhul, mis ei hõlma kulude kokkuhoidu, keskendutakse ühekordsetele erakorraliselt kantud kuludele, milleks Taani hindab […] miljonit Taani krooni edastusvõrgu tehingukulude, tasulisele televisioonile (vaatajatasudele) üleminekuga seotud kulude ning õigus- ja konsultatsioonikulude, samuti töötajatega lepingute lõpetamise kulude eest (48).
(58)
Algselt kohustus TV2 kompensatsioonimeetmena mitte käivitama ümberkorraldusperioodil, st kuni 31. detsembrini 2012 uusi telekanaleid. Taani väitel on tegemist äriühingu poolse vastutulekuga, sest uued kanalid annaksid TV2-le suurema sõltumatuse reklaamitulust. Digitaalsel telemaastikul pakutakse vaatajatele üha sagedamini spetsiaalseid kanaleid ning TV2 märgib, et tema konkurendid käivitavad asjaomasel ajavahemikul uusi kanaleid.
(59)
Seoses ümberkorralduskava kestusega, mis algse teatise kohaselt pidi vältama 31. detsembrini 2012, märgivad Taani ametiasutused, et TV2 huvides on kogu riigiabi kiiremini asendada ning ümberkorraldusperiood võimaluse korral varem lõpetada (49).
3. Ümberkorraldusprotsessi käigus toimunud edasised arengud
(60)
Vastavalt ümberkorralduskavale müüs TV2 oma ringhäälinguvõrgu 30. septembril 2010 Rootsi äriühingule Teracom AB, kellele kuulub äriühing Boxer. TV2 maksueelne müügitulu oli ligikaudu 640 miljonit Taani krooni, mida kasutati TV2 võla vähendamiseks.
(61)
Samuti õnnestus TV2-l seada hüpoteek oma ärihoonetele Odenses, kuid seda algselt eeldatust madalamal tasemel. […] Taani krooni asemel oli saadud hüpoteegi suurus ainult 80 miljonit Taani krooni.
(62)
4. oktoobril 2010 maksis TV2 tagasi kõik ajutise laenuvõimaluse raames väljavõetud summad, milleks ta oli saanud loa päästmisabi käsitleva komisjoni otsusega. Päästmisabist oli TV2 kasutanud kokku 223 miljonit Taani krooni. 2008. aasta lõpuks, st päästmisabiperioodi kuue kuu jooksul oli TV2 kasutanud 208 miljonit Taani krooni (50). Võttes arvesse ümberkorralduskavas hinnatust edukamaks kujunenud edastusvõrgu müüki, edastas Taani TV2 rahalise olukorra kohta järgmised muudetud arvandmed (põhikanaliga liitumiste arvu põhjal) (51).
(miljonites Taani kroonides)
Tegelik
2009
Hinnang
2010
Prognoos
2011
Prognoos
2012
Prognoos
2013
Tulud
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Kulud
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
Intressi- ja maksueelne kasum
-2
25
[…]
[…]
[…]
Maksueelne kasum, jätkuvad tegevused
-28
42
[…]
[…]
[…]
Maksueelne kasum, lõpetatud tegevused
1
397
[…]
[…]
[…]
Maksujärgne kasum
-14
353
[…]
[…]
[…]
Omakapital aasta lõpus
601
952
[…]
[…]
[…]
Intressi kandev netovõlg aasta lõpus
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
13. oktoobril 2010 pakkus […] TV2le […] miljoni Taani krooni suurust täiendavat laenuvõimalust. Sellega kasvaksid TV2 pikaajalised vahendid […]s […] miljonilt Taani kroonilt […] miljoni Taani kroonini (52). Pakkumise suhtes kehtivad aga järgmised kaks tingimust:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Selle põhjal prognoosib TV2 oma rahalisteks vahenditeks kuni 2012 aasta lõpuni ligikaudu […]-[…] miljonit Taani krooni. Need hõlmavad […]-[…] miljonit Taani krooni ning […] miljoni Taani krooni suurust täiendavat laenuvõimalust (53).
(65)
Taani esitas andmeid ka TV2 kapitalistruktuuri kohta. Pooleliolevate kohtuasjade ja TV2 reklaamitulust sõltuva ärimudeliga seotud ebakindlusest tulenevate probleemide tõttu välisvahendite saamisel väitis Taani, et TV2 peaks tuginema võlale vähemal määral kui omakapitalile. Komisjon täheldas ka lahknevusi TV2 omakapitali põhise rahastamise tasemes võrreldes konkurentidega.
(66)
Täpsemalt võib kapitalistruktuuri hinnata maksevõime suhtarvu, st raamatupidamisliku omakapitali ja bilansimahu suhte põhjal. Taani finantsnõustaja PWC näitab, et TV2 konkurentide keskmine (mediaan) maksevõime suhtarv on ligikaudu […] % (2009. aasta lõpul […] %) (54). TV2 konkurentide keskmine maksevõime suhtarv on märkimisväärselt madalam TV2 oodatavast maksevõime suhtarvust ümberkorraldusperioodi lõpul. Pärast edastusvõrgu müümist on TV2 maksevõime suhtarv 2010. aasta lõpus […] %. Prognooside kohaselt jõuab see 2011. aasta lõpuks […] %-ni ja 2012. aasta lõpus […] %-ni. TV2 esitatud viimaste prognooside põhjal peaks netovõla suhtarv (intressi kandva netovõla suhe kasumisse enne intressi, makse ja põhivara kulumit) 2010. aasta lõpus olema ligikaudu […], 2011. aasta lõpus ligikaudu […] ja 2012. aasta lõpus ligikaudu […]. TV2 konkurentide valimi keskmine (mediaan) netovõla ja omakapitali suhtarv 2009. aasta lõpus on […] ([…]) (55).
4. Uute finantsparameetrite mõju esitatud ümberkorralduskavale
(67)
Taani kinnitusel ei ole ühtegi ümberkorralduskavas algselt kavandatud kolmest abimeetmest rakendatud, vaid kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 3 sätestatud rakendamiskeeluga on Taani oodanud komisjoni otsust (56). Võttes aga arvesse hiljutisi arenguid, on asjakohased vaid praeguse ümberkorralduskavaga ettenähtud laen ja laenuvõimalus (57). Ringhäälinguvõrgu müümisega seotud kavandatud garantiid hõlmav abimeede ei ole enam oluline ega teostatav, (58) sest müük on juba ilma garantiid kehtestamata edukalt toimunud (59). Vahepeal on kehtestatud üksnes ajutine laenuvõimalus.
Arvestades TV2 paranenud finantsolukorda pärast ringhäälinguvõrgu müümist, võib Taani väitel tühistada kõik abimeetmed ainsal tingimusel, et ümberkorralduskava (sealhulgas võimalus kehtestada vaatajatasu) kiidetakse heaks ning et komisjon võtab varasemate riigiabijuhtumite suhtes vastu otsuse, millega ei kaasne riigiabi täiendavat tagasimaksmist Taani valitsusele (60). TV2 väitel on tal sellise stsenaariumi korral piisavalt rahalisi vahendeid kuni 2012. aasta lõpuni, mil rakendatakse põhikanali abonenttasu (61). Ümberkorralduskava iseenesest tagasi ei võeta. Mis puudutab veel kehtivat võimalust saada päästmisabi, siis ei ole TV2-l hetkel võimalik sealt raha välja võtta, sest selleks vajalikud tingimused (eksperdi kinnitatud sularahavajadus) ei ole täidetud (62).
(68)
Algses ümberkorralduskavas oli Taani võtnud kohustuse, et TV2 ei käivita uusi telekanaleid. Hiljem seda kohustust täpsustati, laiendades selle ka raadiokanalitele, kuid Taani ametiasutused on seisukohal, et nimetatud kompensatsioonimeede peaks lõppema kõikide abimeetmete tühistamisel, mida nad käsitavad ümberkorraldusperioodi lõpuna (63). Komisjoni uurimise jooksul otsustas Taani valitsus korraldada pakkumismenetluse seoses avalik-õigusliku raadiokanaliga (64). Uue raadiokanali eesmärk on luua avalik-õiguslike programmide vaheline konkurents Taani raadioturul, millest praegu kuulub valdav osa - ligi 80 % kuulajaskonnast - avalik-õiguslikule ringhäälinguettevõttele DR. TV2 kavatses esialgu osaleda nimetatud pakkumismenetluses, milles ta võis oma pakkumise teha alles pärast abimeetmete lõppemist. Uurimise käigus kinnitas aga Taani, et TV2 ei osale selles pakkumises komisjoni käimasoleva uurimise tõttu (65).
(69)
TV2 väitel on kuni kohtuasjade lõpetamiseni vaid tulusuhtarvud piisav võrdlusalus TV2 finantsolukorra hindamiseks võrreldes tema konkurentidega. TV2 tunnistab aga, et kapitali suhtarvud (nt maksevõime suhtarv) omandavad tähtsuse alles siis, kui on lahenenud ärimudeli ja õigusvaidlustega seotud ebakindel olukord (66). Taani valitsus väljendas oma kavatsust TV2 mitte üle kapitaliseerida ja nõustub võtma meetmeid selle eesmärgi saavutamise tagamiseks pärast vaatajatasu kehtestamist 2012. aastal. TV2 omanikuna tagab Taani valitsus, et pärast vaatajatasu kehtestamist ja finantsolukorra normaliseerumist vastab TV2 kapitalistruktuur tavapärastele turutingimustele.
(70)
Sel eesmärgil kohustus Taani tellima 2012. aasta lõpus või 2013. aasta alguses sõltumatult finantseksperdilt TV2 kapitalistruktuuri analüüsi, milles võrreldakse seda teiste asjaomaste meediaettevõtete kapitalistruktuuriga. Taani valitsus on võtnud kohustuse, et kui TV2 kapitalistruktuur erineb asjaomaste konkurentide mediaanist või keskmisest märkimisväärselt, siis olukorra heastamiseks muudetakse seda 2013. aasta aprillis toimuval üldkoosolekul. Kui on mõjuvad põhjused kapitalistruktuuri mitte muuta, teavitab Taani valitsus komisjoni ümberkorralduskava muutmisest. Taani valitsus kohustub saavutama kapitalibaasi ümberkorraldamise dividendimaksetega, mis otsustatakse 2013. aasta aprillis toimuval üldkoosolekul, mitte TV2 võla suurendamise teel, mille kaudu laiendataks bilanssi.
(71)
Samuti on Taani võtnud kohustuse esitada komisjonile analüüsi koos valitsuse kavadega kõnealuse analüüsi järgimiseks varakult enne 2013. aasta aprillis toimuvat koosolekut.
V. KOKKUVÕTE KOMISJONI 2. JUULI 2009. AASTA OTSUSEST MENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(72)
Oma otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta leidis komisjon, et ümberkorralduskavas sisalduvate teatatud laenude ja garantii näol on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 (praegu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1) tähenduses, ning uuris ümberkorralduskava vastavust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c (praegu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) koostoimes komisjoni ümberkorraldamissuunistega (67). Komisjon kutsus aga üles esitama märkusi selle kohta, kas EÜ asutamislepingu artikli 87 (ELi toimimise lepingu artikli 107) kohaldamine takistaks TV2-le ülesandeks tehtud avaliku ringhäälinguteenuse osutamist.
(73)
Komisjon kahtles, kas esitatud ümberkorralduskava on kokkusobiv seoses järgmisega.
-
Tunnistades küll esialgu, et TV2 Danmark A/S oli suuniste tähenduses raskustes olev äriühing, kutsus komisjon üles esitama märkusi, võttes arvesse TV2 konkurentide viiteid sellele, et rahavooprobleemid olid äriühingu enda põhjustatud ja lihtsalt lahendatavad ega mõjutanud tema sisulist elujõulisust. Konkurendid väitsid ka seda, et 2008. aastal oli TV2 kasumis.
-
Võttes arvesse, et ümberkorralduskava peab hõlmama sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik, (68) seadis komisjon peale selle kahtluse alla, kas ümberkorralduskavas sisalduvad meetmed üksi oleksid suutnud muuta TV2 kasumlikuks. Samuti ei olnud komisjonil võimalik kinnitada kava aluseks olevate üldiste turgu käsitlevate eelduste (nt reklaamituru arengud, SKP kasv, TV2 vaatajaskonna osa säilimine) kehtivust.
-
Ümberkorralduskava käivitamise ajal valitsenud majandusolukorda arvesse võttes seati kahtluse alla kava pikk kestus.
-
Kuna ümberkorralduskavas sisalduvate rahalise ja tegevuse ümberkorraldamise meetmete eduka rakendamise puhul aastateks 2010-2011 ei pruugi osutuda vajalikuks kehtestada TV2 kanali vaatajatasu, et tagada äriühingu TV2 Danmark A/S pikaajaline elujõulisus, ning kuna asjaomase tasu mõju konkurentsile ei ole hinnatud, tõstatati lisaks selle küsimus, kas on asjakohane selline tasu 2012. aastaks järk-järgult sisse viia, nagu on juba otsustatud.
-
Komisjon tõstatas küsimuse, kas uute telekanalite käivitamisest loobumine ainsa kompensatsioonimeetmena on proportsionaalne abiga ning äriühingu TV2 Danmark A/S suuruse ja suhtelise tähtsusega turgudel, kus ta tegutseb (69).
-
Komisjon tõstatas küsimuse, kas muud abi kui ümberkorralduskulude toetamist võiks kasutada agressiivse turukäitumise rahastamiseks.
VI. KOKKUVÕTE TAANI AMETIASUTUSTE SEISUKOHTADEST
(74)
Tuleb tähele panna, et järgnevas kokkuvõttes Taani ja kolmandate isikute seisukohtadest ei ole esitatud TV2 Alene kaardi süsteemi käsitlevaid märkusi, sest ümberkorralduskava seda osa ei rakendata.
(75)
Taani ametiasutuste väitel on TV2 raskustes olev äriühing, nagu näitab PWC aruanne, (70) mida on hiljem ajakohastatud (71). Sellele seisukohale jäädi ka kolmandate isikute märkustele vastates (72).
(76)
Vahetult enne ümberkorralduskava esitamist koostatud PWC aruande kohaselt ei suuda TV2 oma vahendite ega turupõhise rahastamise abil taastuda. Ühtlasi väidab Taani, et komisjonile esitatud ümberkorralduskava põhineb realistlikel eeldustel ja stsenaariumitel, näidates samas äriühingu pikaajalise elujõulise taastumist. Reklaamituru olukord on aga ümberkorralduskava alusstsenaariumiga võrreldes halvenenud. 2009. aasta esimeses pooles kahanes reklaamiturg 19 % ning TV2 reklaamitulu vähenes 2009. aastal 24 %. Ümberkorraldusmeetmed rakendatakse võimalikult kiiresti, välja arvatud vaatajatasu kehtestamine, mis tuleb tegevuslike ja tehniliste raskuste tõttu 2012. aastani edasi lükata. Peale selle väitis Taani järjekordselt PWC prognoosidele tuginedes oma hilisemas kirjas, et algse ümberkorralduskavaga võrreldes on prognoosid tõepoolest halvenenud ning et 2009. aastal oli TV2 intressi- ja maksueelne kasum ümberkorralduskavas eeldatust […] miljonit Taani krooni väiksem (73). Samuti osutab Taani, et nagu mitmesuguste pankade avaldused tõendavad, ei suuda äriühing välisvahendeid saada, sest pangad kahtlevad põhikanali ärimudelis, suhtuvad hooajalisse reklaamitulusse sissetuleku allikana kriitiliselt ning käsitavad probleemsena pooleliolevatest kohtuasjadest tingitud ebakindlust.
(77)
Rahalisi ja tegevuse ümberkorraldamise meetmeid analüüsitakse maksimaalsete meetmetena, mida saab võtta ilma avalik-õigusliku kanali TV2 programmide kvaliteeti kahjustamata. Meetmed sunnivad TV2 oma varasid paremini kasutama, vähendades seega abi minimaalselt vajalikule.
(78)
Kuna ringhäälinguvõrgu müük osutus oodatust edukamaks, kinnitas valitsus hiljem, et pärast seda, kui komisjon on ümberkorralduskava heaks kiitnud ja 19. mai 2004. aasta pooleliolev kohtuasi on ilma suuremaid tagasimakseid kehtestamata lahenduse saanud, on võimalik kõik abimeetmed tühistada ja neid mitte rakendada (74).
(79)
Riigiabina mitte käsitatav vaatajatasu tagab stabiilsema sissetuleku ja annab pankadele kindlustunde seoses TV2 ärimudeliga. Ümberkorraldamise tulemusel jääb terve äriühingu intressi- ja maksueelse kasumi marginaal väidetavalt vahemikku […] ja […] %, mis võimaldab tal oma vahendite abil toime tulla.
(80)
Kuigi levitajate pakettide hinnakujunduse ja ülesehituse muudatusi on võimatu ette näha, ei tohiks TV2 vaatajatasu kehtestamine tuua kaasa TV2 konkurentide poolset kaudset rahastamist ega nende tegevusmahu vähenemist. Sellist uut rahastamist käsitatakse TV2 põhiliste pikaajaliste rahastamistingimuste muutmisena, mis loob TV2-le erasektori konkurentidega võrreldes võrdsed tingimused (75).
(81)
Lõpuks väidavad Taani ametiasutused, et kavandatud kompensatsioonimeetme, uute kanalite (nüüd ka raadiokanalite) käivitamisest loobumise näol on äriühingu TV2 Danmark A/S jaoks tegemist tõelise järeleandmisega, mis tuleneb tema huvist mitmekesistamisstrateegia vastu oma üldise turuosa säilitamiseks, saadava tulu ja nn esimese tulija eelise kaotamisega, mis läheb üle konkurentidele, kes käivitavad praegu uusi kanaleid ja jätkavad seda ka edaspidi. Hiljem asus Taani seisukohale, et meede peaks lõppema, kui kõik abimeetmed on tühistatud, st alates käesoleva otsuse kuupäevast.
(82)
Mis puudutab menetluse algatamise otsuses väljapakutud ideed seoses TV2 kvaliteetsisu edastamise võimsuse muutmisega, siis juhib Taani tähelepanu sellele, et TV2 avaliku teenuse osutamise kohustus hõlmab spordiüritusi ja abi filmitootmisele. Veel väidab Taani, et standardlepingud välistavad TV2 võimaluse loovutada õigusi kolmandatele isikutele, mistõttu ei ole võimalik enampakkumisi korraldada.
(83)
Taani leiab, et ümberkorraldusprotsess on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c. Taani tunnistab aga, et PWC tuluprognooside kohaselt on põhikanal ka pärast ümberkorraldusperioodi lõppu jätkuvalt kahjumis (76). Taani juhib tähelepanu TV2 kohustusele osutada avalikku teenust, mida ta ei tohi rikkuda. Päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste või ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel juhtumit hinnates tuleks TV2 sellist avaliku teenuse osutamise kohustusest tingitud eriolukorda arvesse võtta. Ärilisest seisukohast ei oleks mõttekas avalik-õiguslikku kanalit sulgeda, sest see tagab märkimisväärse sünergia põhi- ja nišikanalite vahel.
VII. KOKKUVÕTE HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE SEISUKOHTADEST
(84)
TV2 toob oma märkustes kõigepealt välja need punktid, mida ta peab ümberkorralduskava hindamisel kõige olulisemaks.
(85)
TV2 märgib, et tema põhitegevus seisneb ulatusliku ja kuluka avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmises, millest lähtutakse äriühingu põhikanali puhul. TV2 väitel moodustab see tegevus praegu rohkem kui […] % põhikanali kuludest.
(86)
TV2 viitab praeguse olukorra tinginud poliitilisele otsusele. Taani valitsus ja kehtivat meediapoliitika kokkulepet toetanud parteid leppisid kokku, et ümberkorralduskava alusel ei anta riiklikku hüvitist TV2 avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisel kantavate kulude eest. Teiselt poolt otsustati kehtestada TV2-le jätkusuutlik turutingimustel põhinev ärimudel, mis tagaks äriühingule võimaluse konkureerida asjakohastel turgudel hoolimata oma avaliku teenuse osutamise kohustusest, ning ka TV2 pooldas seda otsust. TV2 märgib, et siinkohal on kõige olulisem element varasema põhikanali eest vaatajatasu nõudmise keelu tühistamine, mis jõustub 1. jaanuaril 2012. TV2 väitel ei hõlma abi tegevusega seotud või kaubanduslikke eeliseid, vaid sellega üksnes tagatakse, et TV2 saaks kasutada tema konkurentide käsutuses olevaid rahastamisvõimalusi. TV2 sõnade kohaselt ei saa käsitada tema põhikanalit eraldiseisvalt, sest kontserni finantstulemused sõltuvad nii põhi- kui ka nišikanalitest. Igal juhul ei saa TV2 rikkuda oma avaliku teenuse osutamise kohustust, mida tuleks suuniste või ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamisel arvesse võtta.
(87)
TV2 märgib, et hoolimata tema valitsevast seisundist Taani telereklaamiturul on konkurents asjaomasel turul tugev ja seda iseloomustab tugeva finantsseisundiga rahvusvaheliste kontsernide kohalolu. Ühtlasi väidab TV2, et tema põhikonkurente ei takistata turule sisenemast, sest nad on käivitanud Taani teleturul mitu uut kanalit (nt SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) ja Canal 9 (Bonnier)).
(88)
Veel väidab TV2 seoses konkurentsiolukorraga Taani teleturul, et märkimisväärselt on kahanenud nii tema turuosa kui ka vaatajate osakaal, (77) mis […], muu hulgas analoogsignaali väljalülitamise tõttu 2009. aasta novembris. Peale selle vähendab keeld käivitada kuni 2012. aastani uusi kanaleid TV2 väitel veelgi tema konkurentsivõimet ning nõrgestab seeläbi äriühingut.
(89)
Seoses tasulise televisiooni turuga juhib TV2 tähelepanu sellele, et kontsernil ei ole sellel turul valitsevat seisundit, märkides samas, et ainus suur Taani kommertstelekanal, mis sellel turul ei tegutse, on TV2 avalik-õiguslik kanal. Peale selle on nišikanalite turuosa tasulise televisiooni turul TV2 hinnangul […] % ning pärast seda, kui TV2 võib 2012. aastal hakata nõudma oma avalik-õigusliku põhikanali eest vaatajatasu, kasvab jaama turuosa kokku tema prognooside kohaselt ligikaudu […]-[…] %.
(90)
TV2 juhib tähelepanu asjaolule, et tal ei olnud võimalik pankadelt laenu saada ja isegi tema Kvaegtorvetis asuvale kinnisvarale ei olnud lihtne hüpoteeki seada. TV2 märgib, et pankasid on takistanud vajalikke vahendeid andmast muu hulgas pooleliolevatest riigiabijuhtumitest tulenev ebakindlus. TV2 arvates on ümberkorralduskava kestus asjakohane ning ta märgib, et tema finantsolukorra mis tahes paranemine mõjutab ainult laenuvõimaluse kasutamist, mitte tema ärimudelit, mis peaks tagama TV2 kasumlikkuse keskmises ja pikas perspektiivis.
(91)
TV2 väitel ei ole avalik-õigusliku põhikanali vaatajatasu kehtestamise näol tegemist riigiabiga, vaid sellega üksnes tagatakse kanalile konkurentidega samasugused võimalused kasutada kõige tavapärasemat turul tegutsemise vahendit, nimelt nõuda tasu vaatajatelt, kes otsustavad tema teenuseid kasutada. Konkurentsi moonutamist saab heastada ELi toimimise lepingu artiklite 101 või 102 kohaldamisega. TV2 sõnade kohaselt ei moonuta vaatajatasu, nagu ümberkorralduskava muudki elemendid, konkurentsi asjaomastel turgudel. Sellega seoses väidab TV2, et kavaga tagatakse TV2 kontserni ja eeskätt avalik-õigusliku põhikanali vajalik likviidsus kuni vaatajatasu kehtestamiseni. Ühtlasi väidab TV2, et riigiabi käsitlevate õigusaktide seisukohast ei oleks mitteturupõhise rahastamise taaskehtestamine avaliku teenuse hüvitamiseks eelistatav vaatajatasu kehtestamisele.
(92)
TV2 rõhutab, et uute kanalite käivitamise keelu näol on tegemist tõelise järeleandmisega. Ta juhib tähelepanu sellele, et digitaalkanalitele ülemineku ja oma võrgu müümisega kaotab ta oma senise eelise, mis tal võrgu kaasomanikuna oli. Vastusena menetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimusele, kas kaaluda võiks teatavate programmide müümist kolmandatele isikutele või nende edastamise piiramist (nt sport), märgib TV2, et standardlepingute kohaselt ei tohi TV2 loovutada õigusi kolmandatele isikutele. Taani mängufilmid ja sport moodustavad osa TV2 avaliku teenuse osutamise kohustuste alla kuuluvatest programmidest.
(93)
SBS ei näe põhjust, miks mitme tõenäoliselt kehva juhtimisotsuse tulemusel peaks muutma rahastamismudelit, millel oleks märkimisväärselt konkurentsi moonutav mõju. SBS kinnitab, et kui halvad investeerimisotsused kõrvale jätta, siis olid TV2-l ajavahemikul 2004-2008 positiivsed tulemused ning tal on telereklaamiturul valitsev seisund. Peale selle on SBS arvamusel, et ümberkorralduskava hõlmab palju enamat kui pelgalt vajalikku. Vaatajatasu nõudmise õiguse nüüdispuhasväärtus on rekapitaliseerimisotsuses täpsustatud prognoositud optimaalsest omakapitalist palju suurem. Samuti juhib SBS tähelepanu asjaolule, et ümberkorralduskava mõju hindamisel tuleks arvesse võtta ka litsentsitasudest moodustuvat ligi 400 miljoni Taani krooni suurust abi, mida antakse igal aastal piirkondlikele kanalitele.
(94)
SBS väitel ei ole ei TV2 ega ükski tema tütarettevõtjatest ümberkorraldussuuniste alusel abikõlblik. Sellega seoses juhib SBS tähelepanu asjaolule, et oma 2009. aasta esimese poolaasta aruande kohaselt oli TV2 Danmarki puhas omakapital 644,9 miljonit Taani krooni ning et äriühing ei vasta maksejõuetusmenetluse kriteeriumitele. Igasugust avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevat kahjumit tuleb analüüsida ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel, millele Taani valitsus ei ole tuginenud.
(95)
SBS sõnade kohaselt tuleb nõuetekohaselt analüüsida kulude paigutust TV2 kontserni eri osade vahel, eriti kuna nišikanalite kulud on konkurentide kuludega võrreldes väga madalad. Põhikanalit käsitati eraldiseisva tegevusvaldkonnana, mille saab muuta kasumlikuks õigete hinnakujundusnormide abil.
(96)
Kui mitte arvestada selliseid kahjumit kandvaid tegevusvaldkondi nagu TV2 Radio, millest praeguseks on loobutud, ning komisjoni tagasinõudmisotsuse mõju, siis oleks TV2 kontsern olnud SBS-i kinnitusel ajavahemikul 2004-2008 kasumis. Igal juhul võib TV2 kasumlikuks muutuda, näiteks kulude vähendamise teel.
(97)
Peale selle juhib SBS tähelepanu Taani esitatud turuanalüüsile. Eeskätt ei nõustu SBS reklaamituru väljavaadetega, sest tema hinnangul hakkab turg alates 2010. aastast kasvama (78).
(98)
SBS väidab, et kui ümberkorralduskava üldse heaks kiidetakse, peaks see piirduma selle ajaga, mis kulub likviidsusprobleemide lahendamiseks vajalikuks varade müümiseks.
(99)
SBS märgib, et vaatajatasu kehtestamisel on tegelikkuses samasugune mõju kui litsentsitasu suurenemisel ning kooskõlas otsusega kohtuasjas C-206/06 (Essent Netwerk Noord BV) tuleks see liigitada riigiabiks. Esineb märkimisväärseid erinevusi võrreldes kohtuasjaga C-345/02 (Pearle), sest meede kehtestati ainult Taani ja TV2 algatusel ning vaatajatasu ei kasutata sihtotstarbeliselt vaatajate valitud erieesmärkidel.
(100)
SBS rõhutab, et tähtis on analüüsida vaatajatasu ümberkorraldusabi raamistikus. Vaatajatasu kehtestamise kokkulepe mõjutab nii TV2 kui ka asjaomaste kolmandate osapoolte, näiteks pankade turukäitumist tõenäoliselt alates ümberkorralduskava heakskiitmise kuupäevast, mitte vaatajatasu rakendamise kuupäevast. Peale selle kritiseerib SBS asjaolu, et piiratud ei ole vaatajatasu suurus, mida TV2 võib nõuda, ning kehtestatud ei ole mingeid tingimusi seoses selle kasutamisega. Vaatajatasu võib kasutada ka äritegevuse rahastamiseks.
(101)
Veel väidab SBS, et vaatajatasu kehtestamine ei sobi kokku avaliku teenuse mõistega. See tähendab, et kui vaatajatasu kehtestamise kavast ei loobuta, ei ole ümberkorraldusabi iseenesest ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel õigustatud. Samuti leiab SBS, et vaatajatasul on selgelt konkurentsivastane mõju, eelkõige võivad mõned operaatorid olla sunnitud turult lahkuma ja ühtlasi võimaldab see TV2-l uude sisusse veelgi agressiivsemalt investeerida. See on kahjulik eeskätt seetõttu, et TV2 on erakordses olukorras oma valitseva seisundi tõttu reklaamiturul.
(102)
SBS-i väitel on vaja piisavalt rangeid kompensatsioonimeetmeid. Seepärast teeb ta ettepaneku, et esmalt ei lubata TV2-l vaatajatasu kehtestada. Teiseks tuleks kasutada avalikke pakkumisi, et tagada kontsernisiseste siirdehindade õigem hinnakujundus, kui TV2 müüb programme oma tütarettevõtjatele. Kolmandaks saaks anda TV2 piirkondlikud kanalid üle Danmarks Radiole, sest piirkondlikud kanalid saavad märkimisväärset riigiabi ning litsentsitasu maksvad leibkonnad, kes vaatavad tasulisi telekanaleid, maksaksid TV2 piirkondlike kanalite eest topelt. Neljandaks tuleks TV2 nõuda mitte üksnes uute kommertskanalite käivitamisest loobumist, vaid ka vähemalt mõne olemasoleva kanali müümist. Lõpuks tuleks panna TV2-le kohustus lubada oma võrgus konkureerivate operaatorite reklaami.
(103)
Samuti soovitab SBS kehtestada mitu kaitsemeedet, millega tagada, et TV2 ei kasuta abi ja/või vaatajatasu konkurentsi moonutamiseks. Esiteks ei tohiks Taanil lubada kehtestada diskrimineerivat vaatajatasu. Teiseks ei tohiks TV2 lubada siduda levitamisturul põhikanalit muude kanalitega ning tal peaks olema kohustus pakkuda TV2 eraldiseisva kanalina. Kolmandaks tuleks TV2-l keelata kasutada abi või vaatajatasu mis tahes muu tegevuse jaoks peale põhikanali ning kasutada reklaamiturul dumpinguhindu. Neljandaks peaks TV2 võtma kohustuse mitte kasutada läbipaistmatuid allahindlusi.
(104)
Viasat kinnitab, et TV2 ei ole raskustes äriühing, osutades eelkõige tema 2008. aasta kasumile. Ta väidab, et TV2 on ka edaspidi kasumis, viidates muu hulgas TV2 kasumile 2009. aasta esimeses pooles (mille põhjal prognoositi maksueelseks tuluks 249 miljonit Taani krooni). Võttes arvesse hilisemat teavet, mille kohaselt TV2 oli 2009. aastal tegelikult kahjumis, leiab Viasat, et tegemist on väikese kahjumiga, mis on seotud reklaamituru üldise 18,7 % langusega võrreldes 2008. aastaga. See näitab, et nüüdseks on TV2 suutnud kohandada oma kulusid praeguse äri- ja finantskeskkonnaga. Seoses 2007. aasta kahjumiga osutab Viasat, et see tulenes põhiliselt TV2 Radiost, mis hiljem müüdi. TV2 käive 2008. aastal küll kahanes, ent see juhtus enamiku äriühingute puhul, ning sellest hoolimata õnnestus TV2-l oma maksueelset kasumit suurendada.
(105)
Visati väitel puuduvad tõendid rahavoogudega seotud lühiajaliste vajaduste kohta. Vastupidi, TV2 kulutas hiljuti uute filmide hankimiseks märkimisväärse summa ja on suurendanud ka oma kulusid, mis on Viasati sõnul tingitud programmivaliku laiendamisest, üldkategooria mängufilmidega seotud kulude suurenemisest ja ülemäärastest investeeringutest kallitesse Taani mängufilmidesse (79).
(106)
Täpsemalt rõhutab Viasat, et kuigi suur osa TV2 intressi kandvast võlast on endiselt lühiajaline, ei kujuta see probleemi seni, kuni TV2 suudab seda refinantseerida. 2009. aastal langesid TV2 finantseerimiskulud 49,2 miljonilt Taani kroonilt 19 miljoni Taani kroonini. Samuti on TV2 kulutanud märkimisväärseid vahendeid uue sisu hankimiseks. Peale selle oli ajavahemiku 2006-2008 negatiivne rahavoog tingitud peamiselt ulatuslikest investeeringutest, mitte TV2 tegevusega seotud kuludest. Seega oleks olnud võimalik negatiivset rahavoogu vältida, lükates edasi või vähendades investeeringuid. Samamoodi oli TV2 võla suurenemise põhjus asjaolu, et TV2 tegi aastatel 2006-2008 suuri investeeringuid.
(107)
Viasat juhib tähelepanu ka sellele, et intressikoormus on alates 2008. aastast ilmselt vähenenud. Samuti seab Viasat kahtluse alla, kas TV2-l on laenude saamisel probleeme, sest ilmselt üritas TV2 saada laenu ainult Danske Bankist. Peale selle toimus see ajal, mil laenu saamine oli raskem kui praegu.
(108)
Seoses välisteguritega nõustub Viasat menetluse algatamise otsuses esitatud eeldusega, et SKP kasvab aastas 1,02 %. Eeskätt märgib Viasat, et PWC prognoosid reklaamituru kasvu kohta, millele tugineb Taani valitsus, on teistest prognoosidest, eriti turul tegutsevate äriühingute koostatud prognoosidest oluliselt konservatiivsemad. Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta esitas Viasat enda prognoosid TV2 kontserni kohta aastateks 2009-2019 (aruande koostas Audon Partners), mille kohaselt ei ole TV2 sunnitud lühikeses ega keskmises perspektiivis oma tegevust lõpetama.
(109)
Mis puudutab avalik-õigusliku kanali kasumlikkust, siis rõhutab Viasat, et TV2 kontsernis esinevate sünergiate tõttu ei ole võimalik kaaluda iga tegevuse kasumlikkust eraldiseisvalt. Seega ei tuleks hinnata põhikanalit eraldi. Sellest hoolimata on TV2 ja nišikanalite vahelised siirdehinnad ebaõiged, sest hinnad on kuludest palju väiksemad. Viasat esitas kasumlikkust käsitlevad arvutused, milles kulud on jagatud kanalite käibe järgi. Ühtlasi väidab Viasat, et sarnaste meediaettevõtjate tulemustega võrreldes osutavad nišikanalite finantstulemused jõuliselt sellele, et TV2 eristatud aruandlust ei tuleks arvesse võtta. Lõpuks märgib Viasat, et põhikanali kasumi suurendamiseks võiks TV2 korraldada oma kõige atraktiivsemate programmide (v.a sport), nt seriaalide, mängufilmide ja dokumentaalfilmide taasedastamise õiguse enampakkumise. Veel kardab Viasat, et abi võidakse kasutada agressiivseks turukäitumiseks, ning väidab, et varem on TV2 teinud draamaseeriate hankimisse investeerimisel konkurentidest suuremaid pakkumisi, tõstnud TV2 uudiste hindu ja teinud allahindlusi.
(110)
Kui komisjon peaks jõudma järeldusele, et abi on vajalik, peaks selline abi olema suunatud vahetu probleemi, st rahavooprobleemi lahendamiseks, mitte tegevuse toetamiseks. See tähendab, et TV2-l ei tohiks lubada muutuda tasuliseks telekanaliks, sest laenuvõimaluse andmine oleks piisav. Peale selle annab vaatajatasu kehtestamine TV2-le vahendid, mis võimaldavad tal jätkata oma valitseva seisundi kuritarvitamist reklaamiturul, ning toob kaasa konkurentide turult kõrvaldamise riski. Veel seab Viasat kahtluse alla, kas selline kava on kooskõlas TV2 üldise avaliku teenuse osutamise kohustusega.
(111)
Viasat rõhutab eelkõige vaatajatasu konkurentsivastast mõju, sest sellega kaasnevad kallimad programmipaketid teiste operaatorite programmidele, mistõttu väheneb nende abonenttasudest ja reklaamist saadav tulu.
(112)
Peale selle väidab Viasat, et väljapakutud kompensatsioonimeetmete näol ei ole tegelikult tegemist vastutulekuga, sest lisakanalite jaoks ei olegi ruumi. Nagu eespool märgitud, soovitab Viasat TV2-l korraldada põhikanali kasumi suurendamiseks oma kõige atraktiivsemate programmide (v.a spordiürituste), nt seriaalide, mängufilmide ja dokumentaalfilmide taasedastamise õiguse enampakkumine.
(113)
Lõpuks ei ole Viasati väitel tõenäoline, et Taani valitsus saaks tugineda artikli 106 lõikele 2.
(114)
Boxeri väitel parandab vaatajatasu kehtestamine osaliselt praegust konkurentsivastast olukorda, mille puhul Boxer ei saa kõikidest platvormide pakkujatest ainsana kasutada äriliselt asjaolu, et ta edastab TV2. Boxer soovitab kehtestada TV2 hinnakujunduse kohta kas poliitilise või konkurentsiasutuste kontrolli.
(115)
Seoses ümberkorraldusabiga seab mõni isik kahtluse alla, kas TV2 on raskustes äriühing (ASK) ja kas kompensatsioonimeetmed ei jää küllastunud turul liiga nõrgaks (FDA). Mõni neist väidab aga, et kui äriühing on raskustes, võiks kaaluda vaatajatasu kehtestamist (DI, TDC). Mõne arvates on ümberkorraldusperiood liiga pikk (Discovery). Teised märgivad, et kui TV2 on 2012. aastaks majanduslikult stabiilne äriühing, ei tohiks tal lubada vaatajatasu kehtestada.
(116)
Vaatajatasu kohta leiab mõni isik (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa), et selle tulemusel tõrjutakse väikesed kanalid olemasolevatest tasulistest telepakettidest välja või peavad kliendid hakkama rohkem maksma.
(117)
Mõne isiku arvamuse kohaselt on 25 Taani krooni suurune vaatajatasu liiga suur (FDA, TDC). FDA leiab veel, et sellise vaatajatasu nõudmine ei sobi kokku TV2 kui avalik-õigusliku ringhäälinguettevõtja rolliga.
VIII. HINDAMINE RIIGIABI EESKIRJADE ALUSEL
1. Hindamise ulatus
(118)
Nagu Taani esitatud dokumentidest ilmneb, ei ole esitatud ümberkorralduskava tagasi võetud. Taani väitel ei ole abimeetmete järele vajadust ning kõik abimeetmed tühistatakse pärast seda, kui ümberkorralduskava, sealhulgas vaatajatasu heaks kiidetakse ja TV2-ga seotud kahe varasema komisjoni uurimise tulemusel ei nõuta TV2-lt täiendavaid makseid (80). Teiste sõnadega ei ole komisjon veel saanud Taanilt tingimusteta kinnitust, et meetmed ei ole enam ümberkorralduskava osa ega kuulu seega enam komisjoni ametliku uurimismenetluse kohaldamisalasse.
(119)
Ainuke erand on ringhäälinguvõrgu müügiga seotud kavandatud garantii, mida ei võeta kasutusele, sest müük on juba toimunud ja seepärast ei ole see antud juhtumi puhul enam asjakohane. Komisjon ei käsita seda enam teatatud meetmena.
(120)
Seepärast hindab komisjon järgnevalt ülejäänud teatatud meetmeid (laen ja ümberkorraldamisega seotud ajutine laenuvõimalus) ning päästmisabina lubatud laenuvõimalust, mis jätkuvalt kehtib.
2. Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(121)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud järgmiselt:
„Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
(122)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamiseks peab olema tegemist riigile omistatava abimeetmega, mida antakse riigi ressurssidest ja mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab konkurentsi ühisturul, andes teatavatele ettevõtjatele valikulise eelise. Allpool uuritakse nimetatud tingimuste kohaldamist käesolevate meetmete suhtes.
2.1. Riigi ressursid
(123)
Algse päästmisabina ja ümberkorralduskava alusel antud allutatud laen ja ajutine laenuvõimalus (81) hõlmavad vahendeid, mille valitsus eraldas Folketingeti heakskiidul Taani üldeelarvest ja mis seega kujutavad endast riigi ressursse.
(124)
Taani väitel on intressimäärad ja lõivud samad, mida turul kohaldatakse heas majanduslikus olukorras olevate äriühingute suhtes. Samade tingimuste rakendamisega raskustes oleva äriühingu, näiteks TV2 suhtes kaotab Taani riigi ressursse. Seda põhjusel, et erainvestor oleks arvestanud TV2 finantsraskusi ning laenu või laenuvõimaluse andmisest kas täielikult keeldunud või teinud seda kõrgemate määrade eest kui heas majanduslikus olukorras olevate äriühingute puhul.
(125)
Komisjon leiab, et TV2-le antud õigus nõuda alates 2012. aastast vaatajatasu ei kujuta endast riigi ressursse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Vaatajatasu tuleb erasektorist (82) ning seda maksavad tarbijad otse levitajale hüvitisena TV2 kanali vaatamise eest. Oma kanali digipaketti lisamiseks ja vastuvõetavas hüvitises kokku leppimiseks peab TV2 pidama levitajatega tavapäraseid äriläbirääkimisi. Puudub õiguslik säte, mis sunniks levitajat TV2 põhikanalit oma paketti lisama, sest vaatajatasu süsteemi kehtestamisega tühistatakse praegune Taani ringhäälinguseaduse artiklis 6 sisalduv edastuskohustus. Samuti ei kuulu vaatajatasud ega nende summa valitsuse pideva kontrolli alla ega ole talle kättesaadavad (83). Valitsus ei ole kuidagi seotud hindade määramisega, mis jääb TV2 äriotsuseks, ning ta ei kogu tasu TV2 heaks ega kontrolli ega kasuta seda mingil viisil.
(126)
Vaatajatasu ei saa pidada samaväärseks litsentsitasu nõudmisega, nagu väitis SBS. SBSi sõnade kohaselt mõjub vaatajatasu leibkondadele tegelikkuses samamoodi kui litsentsitasu tõstmine, sest levitajate paketid sisaldavad alati TV2 Danmarki. Selle kohustusliku elemendi ja asjaolu tõttu, et vaatajatasu saab muuta ainult seadusandliku muudatusega, (84) tuleks see tasu liigitada riigiabiks (85). Sellega seoses viitab SBS Euroopa Kohtu otsusele Essent Netwerksi kohtuasjas (86).
(127)
Vastupidiselt Taani varasemale litsentsitasude korrale, mida komisjon tõepoolest käsitas riigiabina, (87) ei ole vaatajad seaduslikult kohustatud kõnealust tasu maksma, vaid nad maksavad hüvitist vabatahtlikult sõlmitava lepingu alusel. Samuti ei kogu seda tasu avalik asutus, nagu litsentsitasude puhul ette nähtud, vaid eraoperaator Boxer ja muid platvorme kasutavad teised erasektori levitajad. Riik ei ole kuidagi seotud jõustamismeetmetega juhtumite puhul, kui vaatajad tasu ei maksa, vaid makse väljanõudmiseks peab levitaja algatama tsiviilhagi.
(128)
Asjaolu, et kultuuriministeerium annab TV2-le litsentsi muutmisega õiguse nõuda abonenttasusid, ei ole piisav järeldamaks, et hõlmatud on riigi ressursid. Tegemist ei ole riigi sekkumisega, mille tulemuseks on riigi ressursside kaotamine. Sellega seoses ei ole SBSi viide Essent Netwerksi kohtuasjale asjakohane. Nimetatud kohtuotsuse punktis 73 on tehtud vahet Essenti ja Pearle kohtuasjas (88) esinenud olukordadel ning väidetud, et esimese puhul tuleneb asjaomane tasu ametiasutuste kehtestatud poliitikast. Juhtumite eristamiseks osutab kohus Essenti kohtuasjas seadusandja kehtestatud tasule, kuid ei väida, et igasuguse seadusandluse teel toimuva riigi sekkumise puhul oleks kaasatud riigi ressursid. See ilmneb nimetatud Essenti kohtuotsusest endast, sest kõnealuse otsuse punktis 75 on peale selle tehtud vahet nimetatud juhtumi ja Preussen Elektra kohtuasja vahel, mis hõlmas seadusandlikku akti (ja mille puhul leiti, et tegemist ei ole riigiabiga), millega elektritarnijatele pandi kohustus osta oma piirkonnast miinimumhindadega taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit. Kohus sedastab, et vastupidiselt Preussen Elektra olukorrale olid asjaomased ettevõtjad Essenti kohtuasjas volitatud „riigi ressursse haldama” (89). Käesoleval juhul ei palu riik TV2-l riigi ressursse hallata. Litsentsi muutmisega üksnes rakendatakse juba kehtivat õigust täiendavale sissetulekuallikale (seoses seadusandlusega vt Taani ringhäälinguseaduse paragrahvi 38a lõige 2).
(129)
Seepärast leiab komisjon, et vaatajatasu ei hõlma riigi ressursse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
2.2. Valikuline eelis
(130)
Kaasatud riigi ressursid annavad TV2-le majandusliku eelise, sest turutingimustel tooksid samad finantsvahendid kaasa kõrgemad laenukulud või suuremad tasud, kui mõni turul tegutsev äriühing nõustuks andma abisaaja käsutusse kavandatud summas täiendavaid vahendeid. Taani esitatud tõendite kohaselt ei soovinud ükski neist seda teha.
2.3. Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele
(131)
Kõnealused vahendid võimaldavad TV2-l jätkata oma tegevust turgudel, kus ta praegu tegutseb. Nimetatud turud hõlmavad edastusõiguste müümise ja ostmise turgu/turge, tasuliste telekanalitega seotud teenuste turgu/turge ja Taani telereklaamiturgu. TV2 konkureerib nendel turgudel teiste ringhäälinguettevõtjatega, muu hulgas näiteks SBSi või Viasatiga. Sellest tuleneb, et eelistades TV2, kahjustab või ähvardab kõnealune abi kahjustada konkurentsi asjaomastel turgudel.
(132)
Mõjutatud turgudel, nagu edastusõiguste müümise ja ostmise turul ning teistest liikmesriikidest pärit ja Taanis müümiseks ettenähtud toodete telereklaami turul toimub liikmesriikidevaheline kauplemine (90). Peale selle edastavad äriühingu TV2 Danmark A/S teatavad konkurendid oma kanaleid Ühendkuningriigist ja/või on teistes liikmesriikides asutatud kontsernide tütarettevõtjad ning kavandatav abi võib mõjutada nende otsust Taani turule jääda või seal oma tegevust laiendada. Seega kõnealune abi mõjutab või võib mõjutada liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri.
(133)
Kuna kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1, tuleb hinnata päästmisabi paketi kokkusobivust siseturuga.
3. Rakendamiskeeld
(134)
Taani on pidanud kinni nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (91) artiklis 3 nimetatud rakendamiskeelust, sest ta teatas ümberkorralduskava raames kavandatud meetmetest ja ei ole neid seni rakendanud. Päästmisabi rakendamiseks anti luba komisjoni 4. augusti 2008. aasta otsusega.
4. Riigiabi kokkusobivus siseturuga
4.1. Õiguslik alus
(135)
Meetmete kokkusobivust hinnatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel koostoimes suunistega. ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamist kõnealuste meetmete suhtes seoses avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamisega ei analüüsita. Kuigi TV2 rahalised raskused on tingitud peamiselt avalik-õigusliku kanali pakkumisest ja stabiilseid tuluallikaid sisaldava ärimudeli puudumisest, ei piirdu riigiabi meetmed avaliku teenuse osutamisega, vaid on suunatud TV2-le kui kontsernile, st need hõlmavad ka tema kommertstegevust. Peale selle ei ole Taani ametiasutused esitanud üksikasjalikke argumente selle kohta, et riigiabi meetmed olid ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 põhjal siseturuga kokkusobivad ning komisjon ei ole saanud piisavat teavet, mis võimaldaks tal teostada hinnangut ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel koostoimes ringhäälinguteatisega (92).
(136)
Suunistega on ette nähtud võimalus anda raskustes olevatele äriühingutele ajutise toetusena päästmisabi kuni ümberkorralduskava koostamiseni või terava likviidsuskriisi leevendamiseks. Suuniste punkti 26 kohaselt pikendatakse abi lõpetamise tähtaega seni, kuni komisjon on kava kohta otsuse langetanud. Asjaolu, et TV2 puhul kehtib jätkuvalt võimalus saada päästmisabi, on selle sättega kooskõlas, sest TV2 esitas ümberkorralduskava ettenähtud tähtajaks.
(137)
Päästmisabi peab põhinema realistlikul, ühtsel ja laiaulatuslikul kaval, mille eesmärk on taastada mõistliku aja jooksul äriühingu pikaajaline elujõulisus. Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt järgmisi elemente: äriühingu toimimise kõikide tahkude ümberkorraldamine, tema tegevuse reorganiseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, sealhulgas kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, ja rahaline ümberkorraldamine. Kui ümberkorraldamist toetatakse riigiabiga, ei saa see siiski piirduda varasema kahjumi korvamisega ilma selle põhjuseid lahendamata. Peale selle tuleb ümberkorraldamist vähemalt osaliselt rahastada äriühingu omavahenditest. Lõpuks tuleb kohandada kompensatsioonimeetmeid, et abi moonutav mõju oleks minimaalne. Järgnevalt uurib komisjon, kas nimetatud tingimused on täidetud.
4.2. Abikõlblikkus - raskustes olev äriühing
(138)
Vastavalt suuniste punktile 9 on äriühing raskustes siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt saadud vahenditega kõrvaldada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni. Suuniste punktis 11 on loetletud teatavad kriteeriumid, mille puhul äriühingu võib lugeda raskustes olevaks isegi siis, kui ei esine ühtegi suuniste punktis 10 loetletud tingimust. Punktis 11 on sätestatud, et „[i]gal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et teda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või turuallikatest saadavate vahenditega”.
(139)
Komisjon teeb järelduse, et ümberkorralduskava esitamise ajal oli TV2 puhul tegemist sellise raskustes oleva äriühinguga. Seda tõendavad komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses sisalduvad arvandmed ning, veelgi olulisemana, hiljem, 2010. aasta jaanuaris esitatud ja käesoleva otsuse põhjendustes 36-42 toodud arvandmed, mis osutavad kahjumit kandvale äriühingule, kahanevatele turuosadele, kasvavale võlale ning eeskätt vähenevast reklaamitulust, kehvadest investeeringutest ja kasvavatest intressimaksetest tingitud negatiivsetele rahavoogudele. Kuigi hiljem selgus, et nagu konkurendid olid hinnanud, oli äriühing 2008. aastal tõepoolest kasumit teeninud (2008. aasta märtsis esitatud prognoos näitas veel […] miljoni Taani krooni suurust […]), oli see kasum väike ega muuda iseenesest järeldust, et äriühing ei suutnud ilma välisrahastamiseta oma tegevust jätkata. Äriühingu käsutuses olevad erasektori pakutud laenuvõimalused olid lühiajalised ja need võis igal ajal tagasi võtta. Äriühingul olid terav sularahavajadus, mida ta ei suutnud oma vahendite abil katta.
(140)
Samuti ei suutnud ta leida välisrahastamist. Esines oht, et lühiajaline laenuvõimalus võetakse tagasi. Nagu menetluse algatamise otsuses juba märgiti, palus TV2 põhiliselt rahastav pank […] tal 2008. aastal oma laenu ja laenuvõimalusi vähendada. Peale TV2 probleemide, mis hõlmasid isegi raskusi tema Odenses asuvatele valdustele hüpoteegi seadmisel, esitas Taani tõendeid selle kohta, et ka teised pangad olid keeldunud TV2-le pikaajaliste laenude andmisest (vt käesoleva otsuse põhjendus 44 ja järgnevad). Pangad juhtisid tähelepanu puudustele TV2 reklaamitulul põhinevates hooajalistes sissetulekutes, mida ei peetud ärimudelina jätkusuutlikuks. Probleeme võimendasid pooleliolevad kohtuasjad. Selle tulemusel kaldus TV2 rahastamine üha enam lühiajaliste kohustuste poole ja muutus seega nõrgemaks. Teiste sõnadega ei olnud TV2 suuniste punkti 11 tähenduses suuteline sellest olukorrast välja tulema, kasutades turuallikatest saadavaid vahendeid.
(141)
Konkurentide esitatud dokumentides ei seata neid järeldusi kahtluse alla. Terviklikkuse huvides tuleb märkida, et suunistes ei nõuta, et äriühingu suhtes oleks algatatud maksejõuetusmenetlus. Vastupidi, abi võib - rangetel tingimustel - anda just selle vältimiseks.
(142)
Seoses konkurentide väidetega selle kohta, nagu oleks TV2 kasumlik äriühing või võiks kasumlikuks muutuda, näitavad TV2 eespool nimetatud majandustulemused küll kasumi teenimist 2008. aastal, ent vastupidiselt Viasati hinnangutele kandis ta 2009. aastal 27 miljoni Taani krooni suurust kahjumit, mis läks märkimisväärselt lahku Viasati prognoositud 249 miljoni Taani krooni suurusest kasumist. Hinnangute kohaselt jääb ka 2010. aasta kasum Viasati prognoosist palju väiksemaks. Komisjon ei ole tuvastanud mingeid puudujääke TV2 ja tema konsultandi PWC kasutatud metoodikates (vt ka käesoleva otsuse põhjendus 41).
(143)
Mis puudutab Viasati esitatud ja Audon Partnersi koostatud TV2 krediidireitingu uuringut, (93) mille kohaselt TV2 oleks võinud laenu saada, siis näitab pankade reaktsioon teistsugust olukorda. Pealegi tuginetakse analüüsis ainult sellistele arvandmetele ja eeldustele, mida ei ole TV2 käest üle kontrollitud. Mõned sellised arvud on tegelikkusest kaugel, nagu näitavad 2009. ja 2010. aasta andmed. Aruandes endas rõhutatakse, et tegemist ei ole täieulatusliku analüüsiga (sest ilmselgetel põhjustel ei võetud ühendust TV2-ga) ning kasutatud mudelil on seepärast teatavad puudujäägid (94).
(144)
Asjaolu, et äriühing on kasutanud päästmisabina antud laenuvõimalusi oluliselt vähemal määral, kui tal oleks võimalik olnud, ei tähenda, et teda ei saa käsitada raskustes oleva äriühinguna. Absurdne oleks järeldada, et päästmis- ja ümberkorraldusabi saaja ei ole enam sellise abi saamiseks abikõlblik, kui kulude kokkuhoiu meetmed ja teised ümberkorralduskavaga ettenähtud meetmed osutuvad hiljem edukaks ning võimaldavad äriühingul lahendada finantsprobleeme suuresti oma vahenditega. Selle tulemusel võib aga järeldada, et teatud ajahetkel ei ole riigiabi enam vajalik, nagu allpool arutatakse (vt põhjendus 149). Igal juhul oli laenuvõimalus olnud alati ülesehitatud nii, et äriühing sai seda kasutada ainult tõendatud vajaduse korral. Selle eesmärk oli hoida abi minimaalsena ning püüdes viia ümberkorraldusprotsessi ellu võimalikult suures ulatuses oma vahenditega, käitus TV2 kooskõlas selle nõudega.
(145)
Veel tuleb rõhutada, et Viasati ja SBSi arvukad viited, nagu oleks TV2 nõrk rahaline olukord tingitud äriühingust endast kas siis halbade juhtimisotsuste või kehvade investeeringute kaudu, ei ole asjakohased seoses tema abikõlblikkusega suuniste alusel, milles ei käsitleta abisaaja finantsprobleemide põhjust, vaid püütakse ainult veenduda, et abisaaja on tõepoolest raskustes olev äriühing.
(146)
Sellega seoses on konkurendid ühtlasi kinnitanud, et TV2 probleemid tulenevad suures osas avalik-õiguslikust kanalist ning seda olukorda saaks muuta äriühingusiseste kulude ja siirdehindade kohandamisega. Komisjon ei pea seda argumenti aga asjakohaseks olukorras, kus abi läheb tervele kontsernile, sealhulgas kommertstegevuseks. Komisjon märgib aga, et TV2 peab avaliku teenuse osutamise ja muu tegevuse üle eraldi ja auditeeritud raamatupidamisarvestust ning tal on täielikult dokumenteeritud ja kontrollitud siirdehindade kujundamise poliitika, mis on suhteliselt lihtne ja läbipaistev ning mille eesmärk on anda turutingimustel siirdehindade põhjal eri tegevusvaldkondadest täpne ülevaade.
(147)
Välistegurite puhul nõustub Viasat eeldusega, et SKP kasvab 1,02 %. Seoses reklaamituru arengutega on osapooled nõus, et 2008. aastal vähenesid TV2 reklaamitulud 19 %. Viasat ja SBS tõlgendavad aga valesti Taani prognoose reklaamituru edasiste arengute kohta. Vastupidiselt nende arusaamisele ei prognoosinud Taani, et ajavahemikul 2009-2013 langeb reklaamiturg igal aastal 10 % võrra, vaid täheldas lihtsalt, et tema hinnangul reklaamiturg […].
(148)
Mis puudutab väidet, et TV2 finantsolukorra hinnang oleks pidanud hõlmama ka piirkondlikele jaamadele antud litsentsitasusid, siis leiab komisjon, et litsentsitasudest rahastatakse piirkondlike edastajate programmide tootmist ja need on asjakohased ainult selles kontekstis. Siinkohal märgib komisjon, et TV2 piirkondlikud jaamad on TV2-st sõltumatud ning Taani ringhäälinguseaduse alusel kehtivad nende suhtes eraldi avaliku teenuse osutamise kohustused, mille täitmiseks neid litsentsitasudest rahastatakse. Seoses SBS-i väitega, et vaatajad maksavad programmi eest topelt, tuleb rõhutada, et üks makse - TV2 põhikanali abonenttasu - tuleneb kliendi valikust ning on tehtud kindlaks, et see ei hõlma riigiabi. Igal juhul on eespool tõendatud, et TV2 kui kontsern oli raskustes olev äriühing, kes vajas hädasti rahastamist, sest ta ei suutnud saada pankadelt välisrahastamist. See hõlmab igasugust asjaomaste programmide edastamise kohustusest tulenevat potentsiaalset kasu.
(149)
Ringhäälingu edastusvõrgu müümisega TV2 kehv olukord aga muutus. Ringhäälingu edastusvõrgu müügitulu kasutades suutis TV2 maksta tagasi osa oma võlast ning tema rahalised väljavaated muutusid palju positiivsemaks, nagu on näha käesoleva otsuse põhjendustes 62-64 esitatud arvandmetest. Positiivsemad on ka suundumused reklaamiturul (95). TV2 suutis maksta tagasi päästmisabi raames saadud riigilaenu. Sõltuvalt pooleliolevate riigiabijuhtumite tulemusest ja ümberkorralduskava heakskiitmisest eeldab TV2, et tal on piisavalt rahalisi vahendeid kuni 2012. aasta jaanuarini, millal hakkavad kehtima abonenttasud (96).
(150)
Uut olukorda arvestades ei leia komisjon, et TV2 võiks praegu liigitada raskustes olevaks äriühinguks. Seepärast ei ole pärast käesoleva otsuse heakskiitmist vajadust mingite abimeetmete järele, ning ümberkorralduskavas sisalduv teatatud ja rakendamata laen ja laenuvõimalus tuleks tühistada. Samal põhjusel peaks lõppema ka päästmisabi otsuse alusel praegu kehtiv võimalus abi saada.
4.3. Pikaajalise elujõulisuse taastamine
(151)
Suuniste punkti 34 kohaselt on abi andmise tingimus ümberkorralduskava rakendamine, millega tuleb mõistliku aja jooksul taastada äriühingu elujõulisus. Ümberkorralduskavas on äriühingu raskusi tinginud asjaoludena kirjeldatud uusi tegevusvaldkondi, mis ei osutunud kasumlikuks, ja üha suuremat kahjumit toonud avalik-õiguslikku kanalit. Komisjon leiab, et ümberkorralduskavas on neid küsimusi käsitletud piisavalt.
(152)
Komisjon märgib, et ümberkorralduskavaga on ette nähtud rahalised ja tegevusega seotud ümberkorraldusmeetmed, mis koos muudetud ärimudeliga võimaldavad äriühingul omal käel toime tulla. Sellega seoses täheldab komisjon kõigepealt, et ümberkorralduskavas sisalduva varade müügi nõude tulemusel müüdi edukalt ringhäälinguvõrk, mis andis TV2-le oma võlgade tagasimaksmiseks piisavalt vahendeid. Samuti maksis ta 4. oktoobril 2010 tagasi päästmisabi raames saadud abi. Äriühingu enda sõnade kohaselt on tal nüüd piisavad vahendid, et kuni vaatajatasu vastuvõtmiseni toime tulla (97). Äriühingu pikaajalise elujõulisuse saavutamisele aitavad kaasa ka muud kulude kokkuhoiu meetmed (vt põhjendused 47 ja 48 eespool).
(153)
Ühtlasi loobub äriühing kahjumit kandvast tegevusest; 2008. aastal müüs ta oma kahjumliku raadioringhäälingutegevuse SBS kontsernile.
(154)
Ootuste kohaselt lahendab äriühing oma likviidsusvajaduse tinginud struktuuriprobleemid, kui tal lubatakse hakata alates 2012. aasta jaanuarist abonenttasu nõudma. Avalik-õigusliku kanali kasumlikkuse puudumine tuleneb asjaolust, et tuginetakse ühele sissetulekuallikale, s.o hooajalisele ja majanduskliima suhtes tundlikule reklaamitulule. Seda näitab ka reaktsioon pankadelt, kes keeldusid rahaliste vahendite andmisest seetõttu, et olid mures reklaamituru suundumuste pärast ja kahtlesid TV2 suutlikkuses tulu teenida. Uus ärimudel annab TV2-le stabiilsema tulubaasi, sest tema põhikanali vaatamise eest hakatakse nõudma abonenttasu. TV2 prognooside kohaselt moodustab vaatajatasust saadav lisatulu 2012. aastal […] miljonit Taani krooni. Samuti prognoosib ta kontsernile 2012. aastal […] suurust kasumit. Komisjon märgib, et lisaks […] muudab vaatajatasu kui teine sissetulekuallikas äriühingu vähem sõltuvaks hooajalises tegevuses esinevatest langustest. Komisjon täheldab, et muudatuste saavutamiseks vajalikud meetmed sisalduvad ümberkorralduskavas ega ole tingitud välisteguritest.
(155)
Algselt esitatud teatise kohaselt kestab ümberkorralduskava 31. detsembrini 2012 ehk ligi neli aastat. Selline ajavahemik valiti seetõttu, et Taani valitsus uskus, et pärast uue ärimudeli kehtestamist ja esimesi praktilisi kogemusi nõustuvad pangad TV2-le uuesti raha laenama, st valiti piisavalt pikk aeg selliste kogemuste saamiseks. Arvestades aga, et käesoleva otsuse vastuvõtmisega tühistatakse kogu abi (vt eespool), leiab Taani valitsus nüüd, et ümberkorraldusperiood peaks lõppema koos kõikide abimeetmete tühistamisega.
(156)
Komisjon on teistsugusel seisukohal. Suuniste kohaselt peaks ümberkorralduse tulemuseks olema äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamine. Komisjoni arvamuse kohaselt kestab ümberkorraldusperiood seni, kuni äriühing on rakendanud kõik ümberkorraldusmeetmed, mis tagavad sellise pikaajalise elujõulisuse. Kuigi käesoleva otsuse vastuvõtmisega lõppevad viivitamatult kõik riigiabi meetmed, ei ole TV2 pikaajalise elujõulisuse taastamine alates sellest hetkest tagatud, kui TV2-l puudub endiselt jätkusuutlik ärimudel. Selline ärimudel luuakse üksnes vaatajatasu kehtestamisega. Vaatajatasu kehtestamine on ka peamine ümberkorraldusmeede, mis on suunatud otseselt TV2 rahaliste raskuste kõige tõsisemate põhjuste lahendamiseks. Seetõttu järeldab komisjon, et ümberkorraldusperiood lõpeb 31. detsembril 2012. aastal või ajal, mil TV2 võib nõuda lõppkasutajalt abonenttasu, kui see peaks juhtuma enne 31. detsembrit 2012. Praegu tundub, et TV2-l on seaduslik õigus nõuda vaatajatasu alles pärast tema litsentsi muutmist (kuigi kehtivas Taani ringhäälinguseaduses on juba sätestatud TV2 võimalus vaatajatasu nõuda, ei ole see tema praeguse litsentsi alusel lubatud).
4.4. Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine
(157)
Vastavalt suuniste punktile 38 tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, et vähendada nii palju kui võimalik abi negatiivset mõju kaubandustingimustele ning kindlustada positiivsete mõjude ülekaal. Sellised meetmed võivad hõlmata vara loovutamist või tootmisvõimsuse või turuosa piisamist. Suuniste punkti 40 kohaselt peavad meetmed olema võrdelised abi moonutava mõjuga ning äriühingu suhtelise tähtsusega oma turgudel.
(158)
Kohustust mitte käivitada uusi kanaleid (st piirata oma turuosa) võib põhimõtteliselt käsitada kompensatsioonimeetmena, kuna see välistab TV2 konkureerimise uute klientide pärast ning on seepärast kasulik tema konkurentidele. Uute kommertskanalite käivitamine tooks TV2-le kasu, sest kanaleid rahastataks mittehooajalistest abonenttasudest lähtuva stabiilse tuluallika põhjal ning need annaksid kontsernile vajaliku sissetuleku, mis osaliselt tasakaalustaks avalik-õigusliku kanali negatiivseid tulemusi. Ümberkorralduskavas esitatud turuanalüüsi kohaselt on tasulise televisiooni turg kasvamas (98). TV2 konkurendid väidavad aga, et TV2-l ei olnud niikuinii võimalust uusi kommertskanaleid käivitada, kuna turg oli küllastunud.
(159)
Sellega seoses märgib komisjon, et TV2 konkurendid ise käivitasid 2009. aastal kanaleid (SBS käivitas kanali 6erene, Canal Digital käivitab spordikanali, Viasat käivitas kanali 23. märtsil 2009 ja TV4 kontsern käivitas 2009. aasta juulis Canal 9).
(160)
Taani on ühtlasi kinnitanud, et ümberkorraldamisest tingitult ei ole TV2-l lubatud käivitada ka raadiokanaleid (99). See kohustus on äärmiselt oluline, võttes arvesse otsust korraldada pakkumismenetlus seoses uue FM4 raadiojaama tegevusloaga. Algselt väljendas Taani huvi TV2 võimaliku osalemise suhtes asjaomases pakkumises, kuid kinnitas hiljem, et arvestades komisjoni käimasolevat uurimist seoses ümberkorralduskavaga, ei saa sellist pakkumist korralda, kuigi see oli kavandatud. Teiste sõnadega: kohustus mitte käivitada uusi kanaleid on, vastupidiselt konkurentide väidetele, tõeliselt oluline ja kujutab äriühingu jaoks ohverdust. Komisjon leiab, et kõnealune kohustus on tähtis suuniste punkti 46 seisukohalt, mille kohaselt abi ei tohiks kasutada selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised.
(161)
Samuti leiab komisjon, et kavandatud kompensatsioonimeede on abimeetmete moonutava mõjuga proportsionaalne. Tuleb märkida, et kõik asjaomased meetmed lõppevad käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval. Sellega seoses juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et ühtegi teatatud ümberkorraldusabiga seotud meedet ei ole rakendatud ega rakendata. Nagu selgub põhjendusest 150 ja järgnevatest punktidest, tühistatakse käesoleva otsuse vastuvõtmisel ka võimalus saada päästmisabi. See tähendab, et äriühing ei saa mingit riigiabi. Päästmisabi raames tehtud tegelikud maksed olid aga piiratud (võimalikust 1 000 miljonist Taani kroonist kasutati 223 miljonit Taani krooni). Enamikku sellest abist kasutatigi päästmisabina (223 miljonist Taani kroonist kasutati 208 miljonit kuni 2008. aasta lõpuni, st kuuekuulise päästmisperioodi jooksul) ja kõik laenuvõimaluse raames tegelikult kasutatud vahendid on riigile juba tagasi makstud. Samuti ei ole laenuvõimaluse raames tegelikult kasutatud summa - 223 miljonit Taani krooni - TV2 2008. aasta käivet arvestades ülemäärane ([…] %). Seda arvesse võttes ei pea komisjon vajalikuks nõuda Taanilt ja abisaajalt täiendavaid kompensatsioonimeetmeid. Seepärast ei näe komisjon vajadust täiendavate kompensatsioonimeetmete järele, mida konkurendid soovitasid.
(162)
Komisjon ei nõustu aga Taani ettepanekuga, mille kohaselt asjaomane kohustus peaks lõppema siis, kui on lõppenud kõik abimeetmed (100). Esiteks on Taani ise ette näinud pikema ümberkorraldamisperioodi, mis kestab 31. detsembrini 2012. Teiseks ei ole suunistes sätestatud, et kompensatsioonimeede peaks kestma täpselt sama kaua, kui abimeetmeid rakendatakse. Kolmandaks tugineb ümberkorralduskava eeldusele, et välisrahastamine muutub äriühingule kättesaadavaks alles vaatajatasu kehtestamisega 2012. aastal ning alles siis taastub pikaajaline elujõulisus. Taani ise on väitnud, et abimeetmed, sealhulgas jätkuvalt kehtiv võimalus saada päästmisabi, on vajalikud likviidsusprobleemide lahendamiseks seni, kuni avalik-õiguslikule kanalile on kehtestatud stabiilsem ärimudel. Seega oli päästmisabi saamise võimaluse eesmärk võimaldada äriühingul jätkata oma tegevust kuni uue ärimudeli kasutuselevõtmiseni. Seda arvestades ei leia komisjon, et kompensatsioonimeetmena võetud kohustus peaks lõppema koos abi lõppemisega või käesoleva otsuse kuupäeval. Komisjoni arvamuse kohaselt on aga võimalik, et kohustus mitte käivitada uusi kanaleid võib lõppeda varem kui ümberkorralduskava lõpptähtaeg (31. detsember 2012), täpsemalt siis, kui vaatajatasu on kehtestatud ja TV2 saab neid sisse nõuda.
4.5. Abi andmine minimaalses ulatuses
(163)
Suuniste punkti 43 kohaselt peab toetuse suurus ja intensiivsus rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Selle sätte mõte on tagada, et ümberkorraldamise lõpus ei oleks äriühingul ülemääraselt likviidseid vahendeid, mida saaks kasutada agressiivseks turukäitumiseks. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorraldamiskava elluviimiseks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müügi kaudu. Makse peab olema tegelik ega tohi hõlmata tulevast oodatavat kasumit nagu rahavood. Selline panus peab olema võimalikult suur ja suurte äriühingute puhul vähemalt 50 %. Komisjon peab TV2 suuniste tähenduses suureks äriühinguks.
(164)
Komisjon ei jaga Taani valitsuse seisukohta, et mis tahes kulude, eeskätt kokkuhoiumeetmete näol on automaatselt tegemist ümberkorraldusmeetmetega. Äriühing võib teha kulutusi kulude kokkuhoiuks. Käesoleval juhul ei kujuta Taani kirjeldatud kulude kokkuhoid endast ümberkorralduskulu. Taani esitas loetelu nn klassikalistest ümberkorralduskuludest, mis moodustavad […] miljonit Taani krooni ja hõlmavad edastusvõrgu müümisega seotud tehingukulusid ([…] miljonit Taani krooni), uuele ärimudelile üleminekuga seotud kulusid ([…]-[…] miljonit Taani krooni) ning lepingute lõpetamisest tingitud personalikulusid, õiguskulusid ja konsultatsioonitasusid ([…] miljonit Taani krooni). Komisjon nõustub, et need kulud on ümberkorralduskulud.
(165)
Komisjoni tegevuspraktika põhjal kuuluvad ümberkorralduskulude hulka kõik äriühingu elujõulisuse taastamiseks kantud erakorralised kulud, kuid mitte ümberkorraldusperioodil kantud tavapärased tegevuskulud. Käesoleval juhul on aga tegemist äriühingu sularahavajadusega, et üleminekuperioodil kuni uue jätkusuutliku ärimudeli kasutuselevõtmiseni toime tulla. Nagu eespool kirjeldatud, oli TV2 rahastamisvajadus tõeline, sest tal puudus juurdepääs välisrahastamisele. Praeguse erijuhtumi puhul, mis seni, kuni äriühing võtab kasutusele stabiilsema äriplaani, hõlmab ainult rahalist ümberkorraldamist, võib komisjon nõustuda ka sellega, et sellise rahastamisvajaduse näol on tegemist ümberkorralduskuluga. Rahastamisvajaduse ajutiseks täitmiseks nähti päästmisabi otsusega ette laenuvõimalus (1 000 miljonit Taani krooni). Nimetatud võimalus kehtis aga ainult üleminekuajal ning seda sai kasutada vaid siis, kui TV2 suudab tõendada oma rahastamisvajadust ja seda kinnitab välisaudiitor. Kokkuvõttes ei kasutanud TV2 suurt osa laenuvõimalusest (sellest kasutati ainult […] %). Peale selle kasutati suurem osa krediidist ([…] miljonit Taani krooni) komisjoni päästmisabi otsusega hõlmatud aja jooksul, st kuuekuulisel päästmisperioodil enne ümberkorralduskava esitamist.
(166)
TV2 on panustanud eespool kirjeldatud ümberkorralduskuludesse vara müügi teel, müües 640 miljoni Taani krooni suuruse summa eest ringhäälinguvõrgu, ja välisrahastamise kaudu, seades oma Odenses asuvatele valdustele 80 miljoni Taani krooni suuruse hüpoteegi. 720 miljoni Taani krooni suurune rahaline panus ületab kaugelt suurte äriühingute suhtes määratud 50 % künnist. Nagu eespool märgitud, kasutas TV2 võrgu müügist saadud tulu oma võla vähendamiseks. Selleks kulutatud raha ei saa seega kasutada muudel eesmärkidel. Nagu selgub eespool kirjeldatust, lõppevad kõik abimeetmed pealegi käesoleva otsuse kuupäeval ning ümberkorralduskava alusel teatatud uusi abimeetmeid ei kehtestata (vt käesoleva otsuse põhjendus 150). Seepärast puudub suuniste punkti 45 tähenduses oht, et abi ületaks äriühingusse jäädes vajalikku.
4.6. Muud tingimused
(167)
Suuniste punkti 46 kohaselt võib komisjon nõuda liikmesriigilt lisameetmeid tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi vastuolus ühiste huvidega.
(168)
Komisjon võtab teadmiseks argumente, mida Taani on terve ametliku uurimise käigus esitanud, ning abisaaja poolt täiendavas dokumentatsioonis väljendatud eesmärki, mille kohaselt ümberkorralduskava peaks võimaldama TV2-l kasutada konkurentidega sarnaseid ärivõimalusi ja nõuda abonenttasu. Veel juhivad Taani ja TV2 tähelepanu sellele, et TV2 praegune suur omakapitali puhver koos maksevõime suhtarvuga (ja intressi kandva netovõlaga), mis on konkurentide omast märkimisväärselt suurem (madalam), on vajalik ainult pooleliolevatest kohtuasjadest ja ärimudelist tingitud ebakindluse tõttu. Nii TV2 kui ka Taani on väljendanud oma üldist valmisolekut viia kapitalistruktuur pärast abiga seotud uurimiste lõpetamist uuesti kooskõlla TV2 konkurentide kapitalistruktuuriga.
(169)
Komisjon omalt poolt ei näe mingit vajadust, miks TV2 kapitalistruktuur peaks pärast ärimudeli kehtestamist ja pooleliolevate kohtuasjade lahendamist erinema tema konkurentide omast. (Kunstlikult) kõrgel omakapitalil põhinev kapitalistruktuur on äriühingu jaoks kasulik, sest see võimaldab tal saada rahastamist suhteliselt madala intressiga. Sama oluline on see, et TV2 peaks viima oma kapitalistruktuuri tagasi sellisele tasemele, millega tagatakse konkurentsimoonutuste vältimine. Komisjon soovib, et TV2 pöörduks tagasi tavapärase kapitalistruktuuri juurde, makstes riigile dividende, mitte oma bilanssi laenuvahendite varal finantseerimise teel agressiivselt laiendades.
4.7. Järelevalve ja aastaaruanne
(170)
Kooskõlas suuniste punktidega 49 ja 50 on Taani võtnud kohustuse esitada komisjonile aruanded hiljemalt kuue kuu jooksul alates abi heakskiitmisest.
4.8. Konkurentsiõiguse rikkumisega seotud küsimused
(171)
Komisjon märgib, et üks TV2 konkurent on seoses vaatajatasu kavandatud kehtestamisega esitanud konkurentsiõiguse rikkumist käsitleva kaebuse. Komisjon on teadlik asjaolust, et abi need aspektid, mis on vastuolus muude kui riigiabi käsitlevate aluslepingu erisätetega, võivad olla abi eesmärgiga nii lahutamatult seotud, et on võimatu hinnata neid eraldi (101). Euroopa Kohus on rõhutanud, et kohustus tagada riigiabieeskirjade kohaldamine kooskõlas aluslepingu muude sätetega on seda olulisem juhul, kui selliste sätete eesmärk on tagada moonutamata konkurents. Euroopa Kohtu praktikas tunnistatakse aga, et riigiabiga ja konkurentsiõiguse rikkumisega seotud menetlused on teineteisest sõltumatud ja reguleeritud erieeskirjadega. Kohus on sedastanud, et „kui komisjon otsustab mõne riikliku abimeetme kokkusobivuse üle ühisturuga, ei ole ta kohustatud ootama määruse nr [1] alusel algatatud paralleelse menetluse tulemusi, juhul kui ta olukorra majandusanalüüsi põhjal ja ilma ilmsete vigadeta asjaolude hindamisel jõudnud veendumusele, et abisaaja ei lähe vastuollu [ELi toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102]” (102). Seepärast ei pea konkurentsiõiguse rikkumisega seotud kohtuasi olema ametlikult lõpetatud, et komisjon saaks teha otsuse käesolevas riigiabijuhtumis.
(172)
Komisjon rõhutab, et praeguse juhtumi puhul ei ole konkurentsiõiguse rikkumist käsitleva kaebuse põhjus käesolev abijuhtum iseenesest (päästmisabi saamise võimalus), vaid ümberkorralduskava muu element (vaatajatasu). Vaatajatasu kehtestatakse 2012. aasta alguses, st pärast päästmisabi saamise võimaluse tühistamist, TV2 litsentsitingimuste muutmise teel. Kaaluda tuleb ka seda, et suurem osa tegelikult kasutuselevõetud abist kasutati päästmisperioodil ja selleks anti luba komisjoni 4. augusti 2008. aasta päästmisabi otsusega ning käesoleva otsuse jõustumisel tühistatakse kogu abi.
(173)
Kui konkurentsiõiguse rikkumist käsitlevat kaebust või kolmandate isikute märkusi asjaomases menetluses tuleb ühtlasi mõista ka kaebusena selle kohta, et TV2 muutub tasuliseks telekanaliks, siis piisab, kui väita, et põhikanali vaatajatasu kehtestamine iseenesest ei saa endast kujutada konkurentsiõiguse rikkumist. Kui TV2 põhikanal muutub tasuliseks telekanaliks, siis siseneb kõnealune kanal tasulise televisiooni turule. Tõenäoliselt mõjutab TV2 põhikanali turule sisenemine ainult asjaomasel turul tegutsevaid konkurente ning võib näiteks kaasa tuua olukorra, kus mõned osalejad (vastavad tasulised telepaketid) lahkuvad kõnealuselt turult või on nad sunnitud oma hindu alandama. See on aga elujõulise konkurendi turuletuleku tavapärane mõju. Pelk asjaolu, et kehtestatakse vaatajatasu ning et see toob kaasa tihedama konkurentsi, ei ole seepärast vastuolus ELi toimimise lepingu artiklitega 102 ja 106.
(174)
Kaebuse esitaja ja kolmandate isikute esitatud märkuste põhjal ka mõni teine konkurent väidavad, et nn TV2 Alene kaardi kehtestamisel on konkurentsivastane mõju ja ühtlasi eelistatakse sellega levitajat Boxer. Lühidalt seisnes TV2 Alene põhimõte selles, et kliendid said TV2 tasuta, kui nad ei ostnud muid tasulisi teleteenuseid. Kaebuse esitaja sõnade kohaselt oleks TV2 Alene kaart seega tasulisi telekanaleid osta kavatsevatele klientidele negatiivne stiimul, mis kahjustaks TV2 konkurente. Kuna Taani on TV2 Alene kaardi ettepaneku tagasi võtnud, ei ole argumendid selle kohta, kas see oleks rikkunud konkurentsieeskirju, asjakohased ega mõjuta seega ümberkorralduskava õiguspärasust.
(175)
Mis puudutab mõne konkurendi kartust, mille kohaselt abi iseenesest võidakse kasutada agressiivseks turukäitumiseks, siis juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et miski ei viita sellele, et abi kui selline rikuks ELi toimimise lepingu muid sätteid või tooks automaatselt kaasa TV2 konkurentsivastase käitumise.
(176)
Komisjon leiab, et esitatud ümberkorralduskava on siseturuga kooskõlas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c koostoimes komisjoni päästmis- ja ümberkorraldussuunistega, kui on täidetud järgmised tingimused.
(177)
Kuna äriühingu finantsolukord on pärast ringhäälinguvõrgu müüki paranenud, leiab komisjon, et mingeid ümberkorralduskavas sisalduvaid abimeetmeid (laen ja laenuvõimalus) ei tuleks rakendada ning kehtiv laenuvõimalus (mis on lubatud komisjoni 4. augusti 2008. aasta otsusega N 287/08) tuleks käesoleva otsuse kuupäeval viivitamata tühistada. Komisjon märgib, et algselt teatatud ringhäälinguvõrgu müügi garantii ei ole enam asjakohane, sest võrk on juba ilma garantiid andmata müüdud.
(178)
Veel arvestab komisjon Taani võetud kohustust, mille kohaselt kompensatsioonimeede mitte käivitada uusi ringhäälingukanaleid hõlmab nii tele- kui ka raadiokanaleid. Kõnealune meede peaks kehtima 31. detsembrini 2012 või, kui abisaajal on võimalik hakata nõudma vaatajatasu enne seda kuupäeva, siis kuni vaatajatasu kehtestamiseni. Vaatajatasu kehtestamisena käsitatakse seda ajahetke, mil TV2-l tekib seaduslik õigus asjaomast hüvitist nõuda.
(179)
Samuti juhib komisjon tähelepanu Taani võetud kohustusele tellida sõltumatult finantseksperdilt TV2 ja muude meediaettevõtjate kapitalistruktuuride võrdlus ning kapitalistruktuuri muuta, kui see erineb märkimisväärselt asjaomaste konkurentide rühma mediaanist või keskmisest. Kui on mõjuvad põhjused kapitalistruktuuri mitte muuta, võib Taani valitsus teavitada komisjoni ümberkorralduskava muutmisest,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Tingimusel, et täielikult järgitakse 4. veebruaril 2009 esitatud ümberkorralduskava ning artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud tingimusi, on Taani poolt TV2-le antud laenuvõimalus, mida lubati komisjoni 4. augusti 2008. aasta otsusega päästmisabina, siseturuga kokkusobiv.
Artikkel 2
Alates käesoleva otsuse kuupäevast tühistatakse Taani poolt TV2-le antud laenuvõimalus, milleks komisjon andis loa oma 4. augusti 2008. aasta otsusega. Ühtegi muud abimeedet, millest Taani teatas komisjonile 4. veebruaril 2009, ei tohi rakendada.
Artikkel 3
Taani kavandatud kompensatsioonimeede, millega TV2-l keelatakse uute tele- ja raadiokanalite käivitamine, kehtib kuni ümberkorraldusperioodi teatatud lõpuni, st 31. detsembrini 2012. Kui TV2-l lubatakse aga koguda abonenttasu (vaatajatasu) enne seda kuupäeva, lõpeb kohustus mitte käivitada uusi raadio- ja telekanaleid alates asjaomasest kuupäevast.
Artikkel 4
Taani valitsus tellib sõltumatult finantseksperdilt 2012. aasta lõpus või 2013. aasta alguses TV2 kapitalistruktuuri analüüsi, milles võrreldakse seda muude asjakohaste meediaettevõtjate kapitalistruktuuriga. Kui TV2 kapitalistruktuur erineb märkimisväärselt asjaomaste konkurentide mediaanist või keskmisest, siis selliste erinevuste heastamiseks muudab Taani valitsus kapitalistruktuuri 2013. aasta aprillis toimuval üldkoosolekul.
Artikkel 5
Taani teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest, milliseid meetmeid on selle täitmiseks võetud.
Artikkel 6
Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.
Brüssel, 20. aprill 2011