РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 юли 2010 година
относно мярка C 48/07 (ex NN 60/07), приведена в действие от Полша в полза на WRJ и WRJ-Serwis
(нотифицирано под номер C(2010) 4476)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/612/ЕС)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Протокол № 8 от Договора за присъединяване относно преструктурирането на полската стоманодобивна индустрия (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
Комисията беше информирана относно нередности в полския сектор за стоманени тръби по време на наблюдението на преструктурирането на полската стоманодобивна индустрия. След присъединяването на Полша към ЕС бяха извършени проверки ex officio на помощта, предоставена на Walcownia Rur Jedność Sp. z.o.o. („WRJ“) и WRJ-Serwis Sp. z.o.o. („WRJ-Serwis“). Комисията изиска информация от полските власти с писма от 6 април 2005 г., 4 август 2005 г., 3 ноември 2005 г., 4 май 2006 г., 17 ноември 2006 г. и 11 юли 2007 г. Полските власти отговориха с писма от 7 юни 2005 г., 29 септември 2005 г., 2 декември 2005 г., 18 май 2006 г., 31 май 2006 г., 10 януари 2007 г. и 3 август 2007 г.
(2)
С писмо от 23 октомври 2007 г. Комисията информира Полша, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“) (3), по отношение на няколко мерки, предоставени на WRJ и WRJ-Serwis.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 24 ноември 2007 г. (4) Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мерките.
(4)
Комисията получи мнения от една заинтересована страна. Тя ги препрати на Полша, която получи възможност да реагира; нейните коментари бяха получени с писмо от 16 февруари 2009 г. Отговорът на Полша на откриването на официалната процедура по разследване беше предоставен с писма от 21 януари и 1 февруари 2008 г.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация на 16 февруари 2009 г., която Полша предостави с писмо от 4 юни 2009 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ
2.1. Получателите
2.1.1. WRJ
(6)
WRJ е установена в Катовице и има 12 служители за административни цели. 40,736 % от акциите в WRJ са собственост на Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. („TFS“), дружество с 99,6 % държавно участие. Други 7,235 % от акциите са собственост на Walcownia Rur Silesia S.A. („Walcownia Rur Silesia“), 100 % дъщерно дружество на TFS.
(7)
Останалите акционери са:
-
PIW Enpol Sp. z o.o. (дял в размер на 19,009 %);
-
Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (дял в размер на 8,3 %);
-
Kulczyk Privatstiftung (дял в размер на 4,533 %);
-
Huta Jedność (дял в размер на 0,817 %);
-
няколко други миноритарни акционери, всеки от които притежава акции в размер от 0,004 % до 3,4 %.
(8)
WRJ беше създадена през 1995 г. с цел да се изгради нов цех за валцуване на безшевни тръби с производствен капацитет 160 000 тона годишно („проектът WRJ“).
(9)
През 1978 г. друго дружество, наречено Huta Jedność, първоначално започна строителството на цех за валцуване на безшевни тръби с капацитет 400 000 тона, но този проект беше спрян през 1980 г., когато държавни субсидии бяха преустановени. След различни опити да бъде подновен проектът Huta Jedność подаде молба за обявяване в несъстоятелност, включително ликвидация на активите, която беше отхвърлена от съда. Понастоящем Huta Jedność е дружество в ликвидация, чиято дейност се състои в отдаване под наем на своите производствени активи на други дружества и предоставяне на различни услуги.
(10)
Проектът WRJ обхвана елементи от инфраструктурата, както и част от машините и оборудването, събрани по-рано от Huta Jedność за първоначалния проект, и трябваше да се изгради върху парцел, който преди това е бил собственост на Huta Jedność. Бяха поканени нови инвеститори за участие в проекта WRJ, който беше стартиран през 1997 г. Осъществяването на проекта беше спряно през 2001 г. и оттогава инвеститорите се отдръпнаха от него. Въпреки че изглежда, че 86 % от работата е реализирана, WRJ никога не е започвал производство.
(11)
На 4 септември 2007 г. Walcownia Rur Silesia, изцяло притежавано от TFS дъщерно дружество, учредено с цел да консолидира полския сектор за производство на стоманени тръби (вж. съображения 15-17 по-долу), подаде заявление за обявяване в несъстоятелност на WRJ, включително ликвидация на неговите активи. Окръжният съд на Катовице обяви WRJ в несъстоятелност на 23 януари 2008 г. и разпореди ликвидацията на неговите активи, като за целта назначи синдик. Изглежда, че до момента нито един от активите на WRJ не е продаден в хода на производството за обявяване в несъстоятелност.
2.1.2. WRJ-Serwis
(12)
WRJ-Serwis беше създадено през 2001 г. след преобразуване на Zakład Usług Energomechanicznych „Jedność“ S.A., което беше учредено през 1999 г. Неговите акционери са TFS (дял в размер на 54,66 %), PIW ENPOL Sp. z o.o. (дял в размер на 36,77 %), Commplex Sp. z o.o. (дял в размер на 8,29 %) и Huta Jedność (дял в размер на 0,28 %).
(13)
Първоначалната цел на WRJ-Serwis беше да осъществи част от проекта WRJ и да осигури на WRJ по-добри възможности за кредитиране. Независимо от това WRJ-Serwis така и не започна инвестиционна дейност, а вместо това от май 2004 г. насам произвежда безшевни студеновалцувани стоманени тръби, след като Huta Jedność спря производството в цеха за валцуване в началото на 2004 г. Тази дейност се извършва на производствените активи, наети първоначално от Huta Jedność. Впоследствие тези средства станаха собственост на ING Bank Śląski S.A., а накрая на Walcownia Rur Silesia. В допълнение WRJ-Serwis придоби 9/10 от постоянно плодоползване на земята, върху която е разположен проектът WRJ, както и 9/10 от собствеността на сградите, изградени върху тази земя.
(14)
WRJ-Serwis спря работа през април 2008 г., когато Walcownia Rur Silesia пое производството на стоманени тръби в цеха за валцуване.
2.1.3. Консолидиране на WRJ и WRJ-Serwis и опити да бъдат приватизирани
(15)
TFS започна да търси стратегически инвеститор за WRJ и WRJ-Serwis през 2004 г. През 2005 г. заинтересованите страни бяха поканени да подадат своите тръжни оферти и две заинтересовани страни подадоха такива. Накрая беше сключено рамково споразумение с един от участниците в търга за придобиване на активите на WRJ и WRJ-Serwis без никакви тежести; споразумението обаче беше прекратено през октомври 2006 г., тъй като условията не са изпълнени. TFS започна нова тръжна процедура през декември 2006 г., но не получи никакви обвързващи оферти.
(16)
След нова покана за участие в търг, изпратена през 2007 г., TFS реши да консолидира WRJ и WRJ-Serwis, за да улесни тяхната приватизация. За тази цел TFS създаде две нови дружества, а именно FEREX Sp. z o.o. („FEREX“) и Walcownia Rur Silesia. TFS притежава 100 % от акциите на двете дружества. Чрез Walcownia Rur Silesia и FEREX TFS придоби активите, необходими за реализацията на проекта WRJ и пое дълговете на WRJ и WRJ-Serwis:
а)
Walcownia Rur Silesia стана кредитор на WRJ чрез придобиване на вземанията, дължими от страна на WRJ в размер на 168 940 469 PLN и 95 595 057 PLN съответно на консорциума от банки и Stalexport. В допълнение Walcownia Rur Silesia закупи движимите активи на цеха за валцуване от консорциума от банки, ръководен от ING Bank Śląski;
б)
FEREX също стана кредитор на WRJ чрез придобиване на вземанията, дължими от страна на WRJ на банките в размер на общо 142 941 270,43 PLN, обезпечени с ипотека върху земя, собственост на WRJ и WRJ-Serwis.
(17)
През август 2008 г. полските власти направиха още един опит да продадат WRJ, WRJ-Serwis, FEREX и Walcownia Rur Silesia. TFS и Walcownia Rur Silesia поканиха заинтересованите страни да участват в преговори за съвместно закупуване на активите на Walcownia Rur Silesia, дружествения капитал на FEREX, вземанията на TFS, дължими от FEREX, и акциите на TFS в капитала на WRJ-Serwis. Процедурата приключи на 15 януари 2009 г. и не доведе до продажба на който и да е от предлаганите активи.
2.2. Описание на мерките, които подлежат на оценка
(18)
Помощта, предоставена на WRJ, се състои от капиталови инвестиции на TFS (2.2.1), гаранции, предоставени от TFS (2.2.2), и обезпечение, предоставено от държавната хазна (2.2.3). Помощта, предоставена на WRJ-Serwis, се състои от капиталови инвестиции, направени от TFS (2.2.4).
2.2.1. Капиталови инвестиции в WRJ, направени от TFS
(19)
TFS осъществи първата си капиталова инвестиция в WRJ на 26 юни 2002 г., когато акционерите на WRJ решиха да увеличат дружествения капитал. TFS получи акции с номинална стойност 15 млн. PLN в замяна на вземания. Тези вземания се дължат на TFS от Huta Andrzej и Huta Katowice и възлизат на 15 млн. PLN. Увеличението на капитала беше регистрирано и влезе в сила на 22 ноември 2002 г.
(20)
Второто увеличение на дружествения капитал беше осъществено на 17 януари 2003 г., когато акционерите на WRJ решиха отново да увеличат дружествения капитал. TFS получи акции с номинална стойност 40 млн. PLN в замяна на вземания, дължими на TFS от WRJ (суап за дълг срещу капитал). Вземанията бяха на номинална стойност 40 млн. PLN и TFS ги получи предварително от ING Bank Śląski S.A. през декември 2002 г. Увеличението на капитала беше регистрирано и влезе в сила на 25 август 2003 г.
2.2.2. Осигуряване на гаранции за WRJ от страна на TFS
(21)
През 2001 г. TFS предостави гаранция, която покрива до 5 млн. PLN от заем в размер на 20 млн. PLN. Заемът беше предоставен на WRJ през 1999 г. от Регионалното управление на околната среда и водите (WFOŚiGW).
(22)
През 2001 г. TFS предостави гаранция, която покрива до 50 млн. PLN от заем в размер на 115 млн. PLN. Заемът беше предоставен на WRJ през 1996 г. от Националното управление на околната среда и водите (WFOŚiGW).
2.2.3. Осигуряване на обезпечение за WRJ от страна на държавната хазна
(23)
На 14 октомври 1997 г. държавната хазна предостави гаранция, покриваща 45 % от главницата и лихвите по два заема, възлизащи на общо на 262,5 милиона PLN. Тези заеми се състоят от заем в чуждестранна валута и заем в полски злоти, и двата предоставени от консорциума на банките през 1997 г.
(24)
На 2 януари 2003 г. държавната гаранция беше увеличена на 55 % от кабинета след подписването на съответните документи. Увеличението на гаранцията не се осъществява на практика.
2.2.4. Капиталови инвестиции в WRJ-Serwis, направени от TFS
(25)
TFS осъществи капиталови интервенции в WRJ-Serwis през декември 2003 г. с цел да получи мажоритарен дял от акциите в дружеството, за да се сдобие с контрол върху проекта WRJ. С решение от декември 2003 г. акционерите на WRJ-Serwis дадоха съгласието си TFS да придобие акции в дружеството. Акциите бяха с номинална стойност 7 910 000 PLN. TFS придоби акциите основно в замяна на вземания, дължими на TFS от страна на Huta Jedność. Тези вземания бяха прехвърлени на WRJ-Serwis. TFS също така плати за акциите в брой (890 000 PLN) и чрез апортни вноски (метален скрап от Huta Jedność за допълнителна обработка; стойност на прехвърлените материали 450 000 PLN). Споразумението за придобиване на акции беше подписано на 8 юни 2004 г. Увеличението на капитала беше регистрирано едва на 17 август 2007 г.
(26)
Едновременно с TFS акции в увеличения дружествен капитал получиха един от съществуващите акционери, PIW Enpol Sp. z o.o., и един нов акционер, Commplex Sp. z o.o. (и двамата представляват частни дружества). Дружествата придобиха акциите чрез прехвърляне на вземания, дължими от Huta Jedność на WRJ-Serwis.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(27)
Както е описано в съображение 3, на 23 октомври 2007 г. Комисията реши да открие процедура по официално разследване („решение за откриване на процедурата“). В решението за откриване на процедурата Комисията първо изрази своето мнение, че е компетентна да взема решение относно случая и че въпросните мерки представляват държавна помощ, която не е съвместима с вътрешния пазар.
3.1. Приложимо право и компетентност на Комисията
(28)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази становището, че членове 107 и 108 от ДФЕС (тогава членове 87 и 88 от Договора за ЕО) обикновено не се прилагат по отношение на помощ, предоставена преди присъединяването, която вече не се прилага след присъединяването. При все това разпоредбите на Протокол № 8 от Договора за присъединяване относно преструктурирането на полската стоманодобивна индустрия („Протокол № 8“) могат да се считат за lex specialis по отношение на членове 107 и 108 от ДФЕС, които разширяват обхвата на наблюдението на държавна помощ съгласно ДФЕС, така че да се обхване всяка помощ, предоставена за преструктурирането на полската стоманодобивна индустрия между 1997 г. и 2006 г. В съответствие с това Комисията по принцип е компетентна да оцени такава помощ.
(29)
По отношение на това дали производители на тръби като WRJ и WRJ-Serwis са част от „стоманодобивната индустрия“ за целите на Протокол № 8, Комисията отчете следното: Протокол № 8 се основава на националната програма за преструктуриране (План за преструктуриране и развитие на полската промишленост за добив на желязо и стомана, („НПП“). Обхватът на НПП и Протокол № 8 не е ограничен до обхвата на приложение I към Договора за създаване на Европейската общност за въглища и стомана („Договора за ЕОВС“), а обхваща и определени сектори на стоманодобивната индустрия като безшевни тръби и големи заварени тръби.
(30)
В съответствие с решението за откриване на процедурата, първо, това тълкуване е в съответствие с определението на стоманодобивната индустрия според правилата на ЕС за държавната помощ, а именно определението от приложение Б към Многосекторната рамка (5). Второ, това следва от НПП, половината от бенефициерите на която са производители на тръби. В действителност Huta Jedność, предшественикът на WRJ и WRJ-Serwis, е участвало в процеса на програмата за преструктуриране и е изрично посочено няколко пъти в проекта на НПП, но накрая не се приема за потенциален бенефициер, тъй като към този момент е имало планове да бъде закрито след обявяването му в несъстоятелност през 2002 г.
(31)
В резултат на това Комисията приема, че забраната за предоставяне на помощ, която не е обхваната от НПП и Протокол № 8, се прилага по отношение на Huta Jedność, WRJ и WRJ-Serwis.
3.2. Наличие на държавна помощ
(32)
По отношение на инвестициите, осъществени във WRJ от страна на TFS, и обезпечението, предоставено от TFS на дружеството, Комисията изрази сериозни съмнения дали те съответстват на изискванията на принципа на инвеститор в пазарна икономика. WRJ е било изправено през затруднения към момента, когато са взети мерките, и е нямало да може само да се сдобие със средствата от капиталовия пазар. Комисията се съмнява също дали би била налице достатъчна възвращаемост от инвестицията. На последно място тя изразява становището, че инвестициите едва ли могат да бъдат оправдани с факта, че TFS е възнамерявало да приватизира WRJ на по-късен етап.
(33)
По отношение на гаранцията, предоставена от държавната хазна на WRJ, Комисията отбеляза, че не е било ясно дали WRJ е изпитвало затруднения към момента, когато гаранцията е била предоставена, т.е. през 1997 г. От друга страна, по отношение на увеличението на гаранцията през 2003 г. може да се счита, че WRJ е изпитвало затруднения и поради това Комисията изрази съмнения относно съответствието на това увеличение на гаранцията с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(34)
По отношение на инвестициите, осъществени във WRJ-Serwis от страна на TFS, Комисията изрази съмнения дали съответстват на изискванията на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Комисията отбеляза, че дружеството е изпитвало затруднения през 2003 г. и следователно счита за съмнително, че инвестициите са обещавали разумна възвращаемост.
3.3. Съвместимост на държавната помощ
(35)
Комисията не беше в състояние да открие основание, въз основа на което потенциалната държавна помощ би могла да се обяви за съвместима, тъй като помощите за инвестиране или преструктуриране на стоманодобивния сектор между 1997 г. и 2006 г. бяха забранени съгласно Протокол № 8 и следователно съгласно правилата за държавната помощ на ЕС.
4. МНЕНИЕ НА ПОЛША ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(36)
Полша представи своето мнение относно решението за откриване с писма от 21 януари и 1 февруари 2008 г. Като цяло Полша не се съгласи с тълкуването на Протокол № 8 от страна на Комисията и повтори своята позиция, че въпросните мерки не са представлявали държавна помощ.
4.1. Приложимо право и компетентност на Комисията
(37)
Полша счита, че не бива да се правят обобщения въз основа на Протокол № 8, който представлява изключение от правилото за ненамеса във връзка с държавни помощи преди присъединяването.
(38)
Първо, тя отбелязва, че производителите на тръби и техните продукти не са включени в приложение I към Протокол № 2 към Европейското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Република Полша, от друга страна (6) („Протокол № 2 към Европейското споразумение“) и следователно не попадат в обхвата на неговото приложение.
(39)
Второ, забраната за предоставяне на държавна помощ на производителите на тръби в държавите-членки беше въведена на 24 юли 2002 г. с влизането в сила на приложение Б към Многосекторната рамка, където се определя обхвата на понятието „стоманодобивна индустрия“. Според това определение секторът на безшевните тръби и големите заварени тръби е част от „стоманодобивната индустрия“. В съответствие с това одобреният от Комисията през 2003 г. НПП и Протокол № 8 също включват производителите на тръби. Преди това, когато се е прилагал Договорът за ЕОВС, секторът на тръбите е бил изключен.
(40)
Полша прави заключението, че Протокол № 8 трябва да се тълкува в смисъл, че помощта, предоставена преди 24 юли 2002 г. на производителите на тръби, не е подлежала на контрола на Комисията (както и всички други интервенции, осъществени преди влизане в сила на Договора за присъединяване). След тази дата производителите на тръби са подлежали на посочените ограничения.
(41)
По отношение на осведомеността на получателите Полша отбелязва, че WRJ-Serwis може да се категоризира като производител на стомана считано едва от 2004 г. насам, когато започва да използва материалната база на цеха за валцуване, и че преди тази дата държавната интервенция не може да се счита за държавна помощ за стоманодобивната индустрия.
(42)
На последно място Полша подчертава, че проектът WRJ не е продължение на предишния проект Huta Jedność.
4.2. Наличие на държавна помощ
(43)
В допълнение Полша твърди, че TFS, макар и контролирано от държавната хазна, функционира при пазарни условия, за да генерира печалби. Действията, предприети от TFS по отношение на WRJ и WRJ-Serwis, не са били в резултат на конкретна мярка за контрол или надзор от страна на държавата. В съответствие с това не може непременно да се твърди, че държавната хазна е упражнявала контрол по смисъла на решението по дело Stardust Marine (7).
(44)
По отношение на увеличенията на капитала в WRJ и гаранциите, предоставени от TFS, Полша счита, че TFS не е инвестирало никакви съществени средства в проекта WRJ. В действителност замяната на вземания срещу акции в WRJ е по-рационална от икономическа гледна точка от прякото събиране на тези вземания. Освен това към момента на инвестицията на TFS в WRJ, TFS е притежавало бизнес планове, които показват рентабилността на проекта WRJ. На последно място, консорциумът на банките също е имал желание да осигури допълнително финансиране за WRJ в този момент. В съответствие с това TFS е действало като инвеститор в условията на пазарна икономика.
(45)
Полша счита, че увеличението на държавната гаранция за WRJ е в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, тъй като е гарантирано с ценно обезпечение и WRJ е плащало на държавната хазна такса за гаранция по пазарни цени. Освен това гаранцията е зависела от това дали банките ще подновят финансирането на проекта WRJ, което не се е случило. В съответствие с това увеличението на гаранцията изобщо не е реализирано и Полша счита, че на WRJ не е дадено преимущество.
(46)
Счита се, че капиталовата интервенция в WRJ-Serwis съответства на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, частни акционери са закупили акции заедно с TFS. Второ, WRJ-Serwis не е било в затруднено финансово положение, а TFS е взело решението с оглед на печалбите, които ще бъдат генерирани в бъдеще от WRJ-Serwis. На последно място, TFS успява да поеме контрола върху WRJ-Serwis и имота, върху който е изграден проектът WRJ.
(47)
По отношение на консолидацията на WRJ и WRJ-Serwis Полша твърди, че това е бил единственият начин бързо да се поеме контрола върху проекта WRJ и да бъде завършен от частен инвеститор, като същевременно се осигури максимално възстановяване на капитала, инвестиран до момента от държавата.
5. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(48)
Комисията получи мнения от една заинтересована трета страна, която категорично се противопостави на субсидиите, предоставени от Полша. Тази страна припомня, че тръбите никога не са били продукти, обхванати от Договора за ЕОВС, както и че индустрията за тръби е трябвало да се преструктурира за своя собствена сметка, без да получава държавна помощ. Приемането на помощ в този случай би навредило на европейската индустрия за тръби. Тази страна също така заявява, че приемането на помощта би могло да застраши нейните опити да демонстрира, че някои държави, които осъществяват внос на тръби, внасят тръби в ЕС на дъмпингови или субсидирани цени. На последно място тази страна твърди, че европейската индустрия за безшевни стоманени тръби е била в специфично икономическо положение - със свръхкапацитет в Европа и необходимост да изнася големи количества, докато вносът от Китай се е увеличил през 2007 г.
6. МНЕНИЕ НА ПОЛША ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНАТА СТРАНА
(49)
Коментарите на заинтересованата страна бяха препратени на Полша, което представи своето мнение на 16 февруари 2009 г. Полша поддържа позицията, че следва да съществуват прозрачни правила за лоялната конкуренция на пазара за тръби.
(50)
Полша е съгласна с третата страна, че тръбите никога не са били продукт, обхванат от Договора за ЕОВС, и потвърждава, че „стоманодобивният сектор“ не е включвал производителите на тръби до влизането в сила на Многосекторната рамка на 24 юли 2002 г. В съответствие с това забраната за държавната помощ в сектора за тръбите започва да се прилага едва от 24 юли 2002 г., когато влиза в сила „разширеното“ определение на стоманодобивния сектор.
(51)
На последно място Полша потвърждава, че WRJ никога не е започвало производствени дейности, а WRJ-Serwis е спряло производството през 2008 г. Полша подчертава, че никога не е предоставяла държавна помощ на WRJ.
7. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
7.1. Приложимо право и компетентност на Комисията
(52)
Въпросните мерки са предоставени преди присъединяването на Полша към Европейския съюз (т.е. преди 1 май 2004 г.). По принцип членове 107 и 108 от ДФЕС не се прилагат по отношение на помощ, която е предоставена преди присъединяването и която вече не се прилага след него (8). Чрез дерогация от това общо правило и следователно като изключение Комисията е компетентна да проучва държавна помощ, предоставена от Полша в контекста на преструктурирането на нейната стоманодобивна индустрия преди присъединяването въз основа на Протокол № 8 към Договора за присъединяване.
7.1.1. Протокол № 8 в качеството му на lex specialis
(53)
Протокол № 8 съдържа разпоредби, които позволяват на Полша да завърши преструктурирането на своята стоманодобивна индустрия, започнало преди присъединяването. Предприсъединителното преструктуриране на полския стоманодобивен сектор беше извършено въз основа на Протокол № 2 към Европейското споразумение, удължен с решение на Съвета за асоцииране ЕС-Полша („решението на Съвета за асоцииране“) (9).
(54)
Протокол № 2 към Европейското споразумение предоставя на Полша т.нар. „гратисен период“ от пет години, от 1992 г. до края на 1996 г., през който тя има право да преструктурира с държавна помощ своя стоманодобивен сектор в рамките на ЕОВС.
(55)
Този гратисен период беше удължен с решение на Съвета за асоцииране с още осем години, считано от 1 януари 1997 г., или до присъединяването на Полша към ЕС. През този период Полша би могла по изключение да предоставя държавна помощ за „продукти от стомана“ с цел преструктуриране при сроковете и условията, заложени в Протокол № 2 към Европейското споразумение (удължен с решение на Съвета за асоцииране) и на базата на НПП, който Полша предостави на Комисията през април 2003 г. След оценката на НПП от страна на Комисията, държавите-членки одобриха полското предложение през юли 2003 г. (10)
(56)
Протокол № 8 позволява на Комисията да наблюдава след присъединяването на Полша държавната помощ, предоставена от Полша на стоманодобивния сектор въз основа на Протокол № 2 към Европейското споразумение (удължен с решение на Съвета за асоцииране) и НПП. Освен това Протокол № 8 дава право на Комисията да възстановява помощ, предоставена в разрез с Протокол № 2 към Европейското споразумение и НПП. В съответствие с това Протокол № 8 е lex specialis, който позволява, при изключителни обстоятелства и чрез дерогация от общия режим, наблюдение и преглед с обратна сила на държавната помощ, предоставена от Полша на полската стоманодобивна индустрия преди присъединяването. Това се потвърждава от Съда, който посочва, че Протокол № 8 е lex specialis по отношение на членове 107 и 108 от ДФЕС, който разширява прегледа на държавната помощ, извършван от Комисията съгласно ДФЕС, така че да се обхване помощта, предоставена за реорганизацията на полската стоманодобивна индустрия през периода 1997-2003 г. (11)
7.1.2. Обхват на компетентността на Комисията да извършва контрол с обратна сила съгласно Протокол № 8
(57)
В контекста на тази процедура, Комисията трябва да оцени дали изключителната компетентност за извършване на контрол с обратна сила, описана в съображения 53-56, обхваща и мерките, предоставени на производителите на тръби преди присъединяването на Полша. За тази цел правните основания, приложими в този случай, т.е. Протокол № 8 във връзка с Протокол № 2 към Европейското споразумение и решението на Съвета за асоцииране, трябва да се тълкуват с оглед да се определи дали техните разпоредби обхващат мерките, предоставени на полските производители на тръби преди присъединяването.
(58)
Общопризнат правен принцип е, че разпоредбите на lex specialis, което представлява дерогация от общия режим, трябва да се тълкуват stricto sensu. Стриктното тълкуване на горепосочените правни основания (вж. съображения 59-65 по-долу) води до заключение, че изключителната компетентност на Комисията да извършва контрол с обратна сила е ограничена до предприсъединителните мерки, предоставени на производителите от ЕОВС, което изключва мерки за производителите на тръби.
7.1.3. Тълкуване на правните основания
(59)
Точки 12 и 18 от Протокол № 8 определят компетенциите на Комисията да осъществява наблюдение и контрол с обратна сила по отношение на предприсъединителната помощ за полската стоманодобивна индустрия. Точка 12 оправомощава Комисията и Съвета да наблюдават осъществяването на НПП преди и след присъединяването, до 2006 г. Точка 18 оправомощава Комисията да нарежда възстановяване на държавна помощ, предоставена в разрез с условията, предвидени в Протокол № 8.
(60)
Точка 1 от Протокол № 8 гласи, че държавната помощ, предоставена от Полша за преструктуриране на „специфични части от полската стоманодобивна индустрия“, се счита за съвместима с общия пазар, при условие че „срокът, предвиден в член 8, параграф 4 от Протокол 2 за продуктите на ЕОВС към Европейското споразумение […], се удължава до датата на присъединяване“, сроковете, предвидени в НПП се спазват, условията, посочени в Протокол № 8, се изпълняват и „не се изплащат държавни помощи на полската стоманодобивна индустрия след датата на присъединяването“.
(61)
Точка 2 от Протокол № 8 гласи, че преструктурирането на полския стоманодобивен сектор, както е описано в отделните бизнес планове на компаниите, изброени в приложение 1, се завършва не по-късно от 31 декември 2006 г. В точка 3 от Протокол № 8 се посочва, че единствено компаниите, изброени в приложение 1 към Протокола, имат право на държавна помощ в рамките на полската програма за преструктуриране на стоманодобива.
(62)
Точка 1 от Протокол № 8 се позовава изрично на член 8, параграф 4 от Протокол 2 към Европейското споразумение, удължен с решение на Съвета за асоцииране. Протокол 2 към Европейското споразумение се прилага единствено за „стоманени продукти от ЕОВС“ (член 8, параграф 4 от Протокол 2), като стоманените продукти дори се изброяват в приложение. Последното възпроизвежда списъка с продукти от ЕОВС, определен в приложение I към Договора за ЕОВС, където определението на „стоманени продукти от ЕОВС“ изрично изключва (тръби „стоманени тръби (безшевни или заварени) […] полирани пръти и железни отливки (тръби и фитинги, и други железни отливки)“).
(63)
Договорът за ЕОВС изтече на 23 юли 2002 г. Считано от тази дата, държавната помощ за стоманодобивната индустрия беше обхваната от общия режим на ЕО. Поради това беше решено да се разшири определението за европейския стоманодобивен сектор, така че производителите на тръби да бъдат включени в него. Това беше кодифицирано в член 27 и приложение Б към Многосекторната рамка, която определя стоманодобивния сектор на ЕС като включващ „безшевни тръби, други тръби и кухи профили“ както и „заварени тръби от желязо или стомана“. Това разширено определение на стоманодобивния сектор беше въведено по-късно в приложение I към Насоките за националната регионална помощ за 2007-2013 г. (12) и в точка 29 от член 2 от Общия регламент за групово освобождаване (13).
(64)
При все това нито Протокол № 2 към Европейското споразумение, нито решението на Съвета за асоцииране бяха изрично изменени, за да се включи това разширено определение на стоманодобивния сектор на ЕС, включващо производителите на тръби. Протокол № 2 към Европейското споразумение изтече на 31 декември 1996 г. Решението на Съвета за асоцииране удължи валидността на Протокол № 2 към Европейското споразумение от 1 януари 1997 г. с осем години или до датата на присъединяване на Полша (което настъпи първо). Член 1 от решението на Съвета за асоцииране се отнася за „стоманените продукти“ като цяло, но обхватът на неговото приложение е специално свързан с член 8, параграф 4 от Протокол № 2 към Европейското споразумение, който обхваща единствено стоманените продукти от ЕОВС. По-специално, условие за удължаването на Протокол № 2 към Европейското споразумение е Полша да предостави на Комисията НПП и бизнес планове за своите бенефициери, които отговарят на „изискванията, предвидени в член 8, параграф 4 от Протокол № 2 и които са оценени и приети от националния ѝ орган за надзор на държавните помощи (Служба за конкуренция и за защита на потребителите)“ (член 2 от решението на Съвета за асоцииране).
(65)
В контекста на горепосочените съображения Комисията прави заключение, че точка 18 от Протокол № 8, тълкувана в контекста на точки 1-3 от Протокол № 8 съвместно с Протокол № 2 към Европейското споразумение и решението на Съвета за асоцииране, не дава на Комисията компетентност да контролира помощта, предоставена на полските производители на тръби преди присъединяването.
7.1.4. Правила за прилагане на Европейското споразумение като тълкувателен документ
(66)
В допълнение към правното тълкуване на обхвата на приложимите правни основания (т.е. Протокол № 8, Протокол № 2 към Европейското споразумение и решението на Съвета за асоцииране - вж. съображения 59-65 по-горе), Комисията проучи и въпроса дали правилата за прилагане на разпоредбите за държавната помощ в Европейското споразумение и Протокол № 2, както са приети от Съвета за асоцииране ЕС-Полша през 2001 г. („правилата за прилагане“) (14), са уместни за определяне на обхвата на компетентност на Комисията да извършва контрол с обратна сила по отношение на предприсъединителните мерки, предоставени на полските производители на тръби.
(67)
Като общ принцип, правилата за прилагане съдържат процедурни правила, които следва да се разграничават от материалноправните разпоредби за държавната помощ в Европейското споразумение и Протокол № 2 към Европейското споразумение. Трябва да се отбележи обаче, че правилата за прилагане също така съдържат специфични разпоредби относно критериите за оценяване на съвместимостта на помощта съответно с Европейското споразумение и Протокол № 2 към Европейското споразумение.
(68)
Първото изречение от член 2, параграф 1 от правилата за прилагане гласи: „Оценката на съвместимостта на отделните държавни помощи и програми с Европейското споразумение, както е предвидено в член 1 от настоящите правила, се извършва въз основа на критерии, произтичащи от прилагането на правилата на член 87 от Договора за създаване на Европейската общност, включително настоящото и бъдещото вторично законодателство, рамки, насоки и други приложими административни актове, приведени в действие в Общността, и съдебната практика на Първоинстанционния съд и Съда на Европейските общности, както и всяко друго решение, взето от Съвета за асоцииране съгласно член 4, параграф 3.“ С това изречение се установява общият принцип, че материалноправните критерии за оценяване на съвместимостта на държавната помощ като цяло с Европейското споразумение са „променливи“ в смисъл, че в тях се включват промените/развитието в европейското право и юриспруденция с течение на времето.
(69)
Второто изречение от член 2, параграф 1 от правилата за прилагане се отнася по-специално до критериите за съвместимост съгласно Протокол № 2: „Дотолкова доколкото помощи или програми за помощ са предназначени за продукти, обхванати от Протокол № 2 към Европейското споразумение, първото изречение на този параграф се прилага изцяло с изключение на това, че оценката не може да се извършва въз основа на критерии, произтичащи от прилагането на правилата на член 87 от Договора за създаване на Европейската общност, а въз основа на критерии, произтичащи от прилагането на правилата за държавната помощ от Договора за създаване на Европейската общност за въглища и стомана.“ Формулировката на това изречение ясно показва, че за разлика от положението при общата помощ, обхваната от първото изречение на член 2, параграф 1 (вж. съображение 68 по-горе), за целите на помощта, обхваната Протокол № 2 към Европейското споразумение, критериите за съвместимост се развиват чрез позоваване на Договора за ЕОВС. Не са дадени специфични указания относно развитието на критериите за съвместимост след изтичането на Договора за ЕОВС през 2002 г.
(70)
Член 2, параграфи 2 и 3 от правилата за прилагане определят механизма, чрез който промените в критериите за съвместимост на ЕС следва да бъдат въведени в Полша. По-специално, Полша се информира за всички промени в общностните критерии за съвместимост, които не са публикувани и „когато такива промени не срещнат възражение от страна на Република Полша в срок от три месеца от датата на получаване на официалната информация за тях, те стават критерии за съвместимост, както е предвидено в параграф 1 от настоящия член. Когато такива промени срещнат възражение от страна на Република Полша и предвид сближаването на законодателството, както е предвидено в Европейското споразумение, се провеждат консултации в съответствие с членове 7 и 8 от настоящите правила.“
(71)
При все че Полша не възрази в срок от три месеца срещу промяната, направена през 2002 г. в определението на Общността за стоманодобивна индустрия, с която бяха включени производителите на тръби, тези промени в общностното право не биха могли да се прилагат по отношение на мерки, които попадат извън обхвата на Европейското споразумение, т.е. онези, които не са били обхванати от Договора за ЕОВС. Освен това Протокол № 8 представлява lex specialis и поради това за определяне на обхвата на неговото прилагане Комисията не може да използва разширяването на определението на стоманодобивния сектор на ЕС след изтичането на Договора за ЕОВС. Ето защо следва да се заключи, че трябва да се прави ясно разграничение между „променливата“ същност на приложимото право към държавната помощ за стоманодобивния сектор в Полша преди присъединяването съгласно Европейското споразумение от една страна и необходимото строго тълкуване на обхвата на компетентността на Комисията да извършва контрол с обратна сила, произтичащ от Протокол № 8, Протокол № 2 към Европейското споразумение и решението на Съвета за асоцииране от друга страна.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(72)
Въз основа на предходните съображения Комисията трябва да направи заключението, че не е компетентна да извършва преглед на мерките в полза на полските производители на тръби преди присъединяването и по-специално през периода 1997-2003 г. въз основа на Протокол № 8. Настоящата процедура се закрива с оглед на факта, че Комисията не е компетентна да оценява мерките, обхванати от настоящата процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Процедурата по официално разследване, определена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, открита с писмо от 23 октомври 2007 г., адресирано до Полша, се закрива с оглед на факта, че Комисията не е компетентна съгласно разпоредбите на Протокол № 8 към Договора за присъединяване на Полша да извършва преглед на мерките, предоставени от Полша на WRJ и WRJ-Serwis през 2001 г., 2002 г. и 2003 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Полша.
Съставено в Брюксел на 6 юли 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
6. juuli 2010,
mis käsitleb meedet C 48/07 (ex NN 60/07), mida Poola on rakendanud äriühingute WRJ ja WRJ-Serwis suhtes
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4476 all)
(Ainult poolakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2010/612/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse ühinemislepingu protokolli nr 8 Poola raua- ja terasetööstuse restruktureerimise kohta (1),
olles vastavalt nimetatud sätetele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (2) ja võttes neid märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Komisjon sai Poola raua- ja terasetööstuse ümberkorraldamise järelevalve käigus teada Poola terastorude tootmise sektori eeskirjade rikkumisest. Pärast Poola ühinemist ELiga kontrolliti ex officio riigiabi andmist ettevõtetele Walcownia Rur Jedność Sp. z o.o. (edaspidi „WRJ”) ja WRJ-Serwis Sp. z o.o. (edaspidi „WRJ-Serwis”). Komisjon palus Poola ametiasutustelt teavet 6. aprilli 2005. aasta, 4. augusti 2005. aasta, 3. novembri 2005. aasta, 4. mai 2006. aasta, 17. novembri 2006. aasta ja 11. juuli 2007. aasta kirjas. Poola ametiasutused vastasid 7. juunil 2005. aastal, 29. septembril 2005. aastal, 2. detsembril 2005. aastal, 18. mail 2006. aastal, 31. mail 2006. aastal, 10. jaanuaril 2007. aastal ja 3. augustil 2007. aastal saadetud kirjadega.
(2)
23. oktoobri 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Poolat, et otsustas algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (3) sätestatud menetluse seoses mitme äriühingute WRJ ja WRJ-Serwis suhtes võetud meetmega.
(3)
Komisjon otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas24. novembril 2007 (4). Euroopa Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi nimetatud meetmete kohta.
(4)
Komisjon sai märkused ühelt huvitatud isikult. Ta edastas need Poolale, kellele anti võimalus märkustele vastata. Poola esitas oma märkused selle kohta 16. veebruari 2009. aasta kirjas. Poola vastus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitati 21. jaanuari ja 1. veebruari 2008. aasta kirjas.
(5)
Komisjon palus 16. veebruaril 2009 lisateavet, mille Poola esitas 4. juuni 2009. aasta kirjas.
2. MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
2.1. Abisaajad
2.1.1. WRJ
(6)
WRJ asub Katowices ja seal töötab 12 haldustöötajat. 40,736 % suurune osalus WRJis kuulub Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o.-le (edaspidi „TFS”), millest 99,6 % on riigi omanduses. 7,235 % suurune osalus kuulub Walcownia Rur Silesia S.A.-le (edaspidi „Walcownia Rur Silesia”), mis on täielikult TFSi omanduses olev tütarettevõte.
(7)
Ülejäänud osanikud on:
-
PIW Enpol Sp. z o.o. (19,009 % suurune osalus);
-
Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (8,3 % suurune osalus);
-
Kulczyk Privatstiftung (4,533 % suurune osalus);
-
Huta Jedność (0,817 % suurune osalus);
-
mitu väiksemat osanikku, kellel on igaühel 0,004-3,4 % suurune osalus.
(8)
WRJ asutati 1995. aastal eesmärgiga ehitada uus õmblusteta torude valtsimise tehas tootmisvõimsusega 160 000 tonni aastas (edaspidi „WRJi projekt”).
(9)
400 000-tonnise võimsusega õmblusteta torude valtsimise tehase ehitust alustas kõigepealt 1978. aastal äriühing nimega Huta Jedność, kuid töö peatati 1980. aastal, kui riigiabi andmine katkestati. Pärast mitut katset projekti uuesti alustada esitas Huta Jedność pankrotiavalduse, mis hõlmas ka varade likvideerimist, kuid kohus lükkas selle tagasi. Huta Jedność on praegu likvideerimisel, tema tegevus seisneb tootmisseadmete liisimises ja teenuste osutamises teistele äriühingutele.
(10)
WRJi projekt hõlmas infrastruktuurielemente ning mõningaid masinaid ja seadmeid, mille oli hankinud Huta Jedność algse projekti jaoks, ning tehas pidi ehitatama varem Huta Jednośći omanduses olnud maale. 1997. aastal alustatud WRJi projektis kutsuti osalema uusi investoreid. Projekti elluviimine peatati 2001. aastal ning alates sellest ajast on investorid sellest taandunud. Ehkki 86 % töödest oli lõpule viidud, ei alustanud WRJ kunagi tootmist.
(11)
4. septembril 2007 esitas Walcownia Rur Silesia, mis on täielikult TFSi omanduses olev tütarettevõte ja mis loodi Poola terastorude sektori edendamiseks (vt alltoodud põhjendusi 15-17), WRJi vastu pankrotiavalduse, mis hõlmas ka varade likvideerimist. Katowice ringkonnakohus kuulutas WRJi pankroti välja 23. jaanuaril 2008 ja andis korralduse selle varade likvideerimise kohta, milleks ta määras ka pankrotihalduri. Näib, et seni ei ole pankrotimenetluse käigus müüdud mitte ühtegi osa WRJi varadest.
2.1.2. WRJ-Serwis
(12)
WRJ-Serwis asutati 2001. aastal, pärast 1999. aastal asutatud Zakład Usług Energomechanicznych „Jedność” S.A. ümberkujundamist. Selle osanikud on TFS (54,66 % suurune osalus), PIW ENPOL Sp. z o.o. (36,77 % suurune osalus), Commplex Sp. z o.o. (8,29 % suurune osalus) ja Huta Jedność (0,28 % suurune osalus).
(13)
WRJ-Serwis asutati alguses selleks, et viia ellu osa WRJi projektist ja tagada WRJile paremad laenuvõimalused. WRJ-Serwis aga ei ole investeerimistegevust alustanud, vaid on alates 2004. aasta maist, pärast seda kui Huta Jedność lõpetas 2004. aasta alguses tõmbetehases tootmise, valmistanud õmblusteta külmtõmmatud terastorusid. Seda tehakse varade abil, mida alguses liisiti Huta Jednośćilt. Hiljem võttis need varad üle ING Bank Śląski S.A. ning lõpuks Walcownia Rur Silesia. Lisaks omandas WRJ-Serwic üheksa kümnendikku põliseks kasutamiseks ettenähtud maast, millel WRJi projekt asub, ning sellel maal paiknevatest hoonetest samuti üheksa kümnendikku.
(14)
WRJ-Serwis lõpetas tegevuse 2008. aasta aprillis, kui Walcownia Rur Silesia võttis tõmbetehases terastorude tootmise üle.
2.1.3. WRJi ja WRJ-Serwise ühendamine ja nende erastamise katsed
(15)
TFS hakkas 2004. aastal otsima WRJile ja WRJ-Serwisele strateegilist investorit. 2005. aastal esitati huvitatud isikutele pakkumiskutse ja pakkumuse tegi kaks isikut. Lõppkokkuvõttes sõlmiti ühe pakkujaga raamleping WRJi ja WRJ-Serwise varade omandamise kohta ilma mis tahes koormatisteta, kuid see lõpetati 2006. aasta oktoobris tingimuste täitmata jätmise tõttu. 2006. aasta detsembris algatas TFS uue pakkumismenetluse, kuid siduvaid pakkumusi ei esitatud.
(16)
Pärast uut, 2007. aastal esitatud pakkumiskutset otsustas TFS WRJi ja WRJ-Serwise ühendada, et muuta nende erastamine lihtsamaks. Selleks asutas TFS kaks uut ettevõtet, nimelt FEREX Sp. z o.o. (edaspidi „FEREX”) ja Walcownia Rur Silesia. TFS on mõlema ettevõtte ainuomanik. Walcownia Rur Silesia ja FEREXi kaudu omandas TFS varad, mis olid vajalikud WRJi projekti elluviimiseks, ning võttis üle WRJi ja WRJ-Serwise kohustused:
a)
Walcownia Rur Silesia sai WRJi võlausaldajaks, omandades pankade sündikaadi 168 940 469 zloti suuruse nõude ja Stalexporti 95 595 057 zloti suuruse nõude WRJi vastu. Lisaks ostis Walcownia Rur Silesia ING Bank Śląski juhitud pankade sündikaadilt tõmbetehase vallasvara;
b)
FEREX sai samuti WRJi võlausaldajaks, kui omandas pankadelt kokku 142 941 270,43 zloti suuruse nõude WRJi vastu, mis oli tagatud WRJi ja WRJ-Serwise omanduses olevale maale seatud hüpoteegiga.
(17)
2008. aasta augustis püüdsid Poola ametiasutused veel kord müüa WRJi, WRJ-Serwist, FEREXit ja Walcownia Rur Silesiat. TFS ja Walcownia Rur Silesia kutsusid huvitatud isikuid osalema läbirääkimistes, milles käsitleti Walcownia Rur Silesia varade, FEREXi omakapitali, TFSi FEREXi vastu esitatud nõuete ning TFSil WRJ-Serwises oleva osaluse ühisostu. Pakkumismenetlus lõppes 15. jaanuaril 2009, kuid selle raames ei müüdud ühtegi osa pakkumisel olnud varadest.
2.2. Hinnatavad meetmed
(18)
WRJile antud riigiabi hõlmab TFSi kapitaliinvesteeringuid (2.2.1), TFSi tagatisi (2.2.2) ja riigikassa tagatist (2.2.3). WRJ-Serwisele antud riigiabi hõlmab TFSi kapitaliinvesteeringuid (2.2.4).
2.2.1. TFSi kapitaliinvesteeringud WRJi
(19)
Esimese kapitaliinvesteeringu WRJi tegi TFS 26. juunil 2002. aastal, kui WRJi osanikud otsustasid suurendada omakapitali. TFSile anti nõuete vastu aktsiaid nimiväärtusega 15 miljonit zlotti. Need olid TFSi nõuded Huta Andrzej ja Huta Katowice vastu kogusummas 15 miljonit zlotti. Kapitali suurendamine registreeriti ning see jõustus 22. novembril 2002.
(20)
Teine aktsiakapitali suurendamine toimus 17. jaanuaril 2003, kui WRJi osanikud otsustasid taas suurendada äriühingu omakapitali. TFSile anti tema nõuete vastu WRJi suhtes aktsiaid nimiväärtusega 40 miljonit zlotti (võla vahetamine aktsiate vastu). Nõuete nimiväärtus oli 40 miljonit zlotti ning TFS oli need omandanud varem, 2002. aasta detsembris ING Bank Śląski S.A.-lt. Kapitali suurendamine registreeriti ning see jõustus 25. augustil 2003.
2.2.2. TFSi tagatis WRJile
(21)
2001. aastal andis TFS 20 miljoni zloti suurusest laenust tagatise kuni 5 miljoni zloti suurusele osale. Selle laenu oli 1999. aastal WRJile andnud piirkondlik keskkonnakaitse- ja veemajandusfond (WFOŚiGW).
(22)
2001. aastal andis TFS 115 miljoni zloti suurusest laenust tagatise kuni 50 miljoni zloti suurusele osale. Selle laenu oli 1996. aastal WRJile andnud riiklik keskkonnakaitse- ja veemajandusfond (WFOŚiGW).
2.2.3. Riigikassa tagatis WRJile
(23)
14. oktoobril 1997. aastal andis riigikassa tagatise 45 % suurusele osale kahe, kogusummas 262,5 miljoni zloti suuruse laenu põhiosast ja intressidest. Need laenud koosnesid välisvaluutas antava laenu võimalusest ja zlottides antava laenu võimalusest ning mõlemad andis pankade sündikaat 1997. aastal.
(24)
2. jaanuaril 2003. aastal suurendas Poola valitsus asjaomaste dokumentide allkirjastamisega tagatise 55 protsendini. Tagatise suurendamist ei ole seni rakendatud.
2.2.4. TFSi kapitaliinvesteeringud WRJ-Serwisesse
(25)
TFS sekkus WRJ-Serwise kapitali 2003. aasta detsembris eesmärgiga saada ettevõttes enamusosalus ja seeläbi kontroll WRJi projekti üle. 2003. aasta detsembri otsusega nõustusid WRJ-Serwise osanikud, et TFS võib omandada osaluse ettevõttes. Aktsiate nimiväärtus oli 7 910 000 zlotti. TFS omandas aktsiad peamiselt TFSi nõuete vastu Huta Jednośćile. Need nõuded kanti üle WRJ-Serwisele. TFS maksis aktsiate eest ka rahas (890 000 zlotti) ja mitterahalise hüvitisega (Huta Jednośći metallkiibid edasiseks töötlemiseks, üleandmisväärtusega 450 000 zlotti). Osaluse omandamise leping allkirjastati 8. juunil 2004. Kapitali suurendamine registreeriti alles 17. augustil 2007.
(26)
Samal ajal TFSiga omandas suurendatud omakapitali aktsiaid ka üks olemasolevatest osanikest, PIW Enpol Sp. z o.o, ja üks uus osanik, Commplex Sp. z o.o. (mõlemad on eraettevõtted). Ettevõtted omandasid osaluse Huta Jednośći vastu esitatud nõuete loovutamise teel WRJ-Serwisele.
3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE ALUSED
(27)
Nagu põhjenduses 3 on öeldud, otsustas komisjon algatada 23. oktoobril 2007. aastal ametliku uurimismenetluse (edaspidi „algatamisotsus”). Algatamisotsuses väljendas komisjon kõigepealt oma seisukohta, et ta on pädev selle juhtumi üle otsustama ning et asjaomane meede on käsitletav riigiabina, mis ei sobi kokku siseturuga.
3.1. Kohaldatav õigus ja komisjoni pädevus
(28)
Algatusotsuses oli komisjon seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 (sellel ajal EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88) ole üldjuhul kohaldatavad enne ühinemist antud riigiabi suhtes, mida pärast ühinemist enam ei anta. Ühinemislepingu Poola raua- ja terasetööstuse ümberkorraldamist käsitleva protokolli nr 8 sätteid (edaspidi „protokoll nr 8”) võib käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 suhtes erinormina ning need laiendavad riigiabi järelevalvet Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel mis tahes riigiabile, mida anti ajavahemikul 1997-2006 Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks. Seega on komisjon üldiselt pädev niisuguse abi andmist hindama.
(29)
Seoses sellega, kas niisugused tootjad nagu WRJ ja WRJ-Serwis kuuluvad protokolli nr 8 mõistes terasetööstuse alla, on komisjon järgmisel seisukohal: protokolli nr 8 aluseks on riiklik ümberkorraldusprogramm (Poola raua- ja terasetööstuse ümberkorraldus- ja arenguprogramm). Nimetatud ümberkorraldusprogrammi ja protokolli nr 8 reguleerimisala ei piirdu Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu (edaspidi „ESTÜ asutamisleping”) I lisa reguleerimisalaga, vaid hõlmab ka teatavaid terasetööstuse sektoreid, nagu õmblusteta torude ja suurte keevistorude tööstust.
(30)
Algatamisotsuse kohaselt oli see tõlgendus kooskõlas esiteks terasetööstuse määratlusega ELi riigiabi eeskirjade kohaselt, nimelt määratlusega, mis on esitatud mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi B lisas (5). Teiseks oli see kooskõlas riikliku ümberkorraldusprogrammiga, milles pooled abisaajad olid torutootjad. WRJi ja WRJ-Serwise eelkäija Huta Jedność osales tõepoolest ümberkorraldusprogrammi protsessis ning teda nimetati mitmel korral sõnaselgelt riikliku ümberkorraldusprogrammi projektis, kuid lõppkokkuvõttes peeti teda võimalikuks abisaajaks, sest sellel ajal oli kavas Huta Jedność pärast tema pankrotti 2002. aastal likvideerida.
(31)
Sellest tulenevalt võttis komisjon seisukoha, et ümberkorraldusprogrammi ja protokolliga nr 8 hõlmamata riigiabi andmise keeld kehtis Huta Jednośćile, WRJile ja WRJ-Serwisele.
3.2. Riigiabi olemasolu
(32)
TFSi investeeringutega WRJi ja äriühingule TFSi poolt antud tagatisega seoses väljendas komisjon tõsist kahtlust selle kohta, kas need oleksid vastanud turumajandusliku investeerimise põhimõtte nõuetele. WRJ oli meetmete võtmise ajal raskustes ega oleks suutnud ise kapitaliturult vahendeid hankida. Komisjon kahtles ka selles, kas investeeringud oleksid ennast piisavalt ära tasunud. Viimaks võttis komisjon seisukoha, et investeeringuid ei oleks tõenäoliselt õigustanud ka asjaolu, et TFS kavatses WRJi hiljem erastada.
(33)
Seoses WRJile antud riigikassa tagatisega märkis komisjon, et asjaolu, kas WRJ oli tagatise andmise ajal, s.o 1997. aastal, raskustes, jäi ebaselgeks. Samas ei saanud aga seoses tagatise suurendamisega 2003. aastal pidada WRJi raskustes olevaks ning seetõttu väljendas komisjon kahtlust tagatise suurendamise kokkusobivuse suhtes turumajandusliku investeerimise põhimõttega.
(34)
TFSi investeeringute suhtes WRJ-Serwisesse väljendas komisjon tõsist kahtlust, kas need oleksid vastanud turumajandusliku investeerimise põhimõtte nõuetele. Komisjon märkis, et äriühing oli 2003. aastal raskustes, ning pidas seega investeeringutasuvust küsitavaks.
3.3. Riigiabi kokkusobivus
(35)
Komisjon ei suutnud teha kindlaks ühtegi asjaolu, mille alusel oleks saanud võimalikku riigiabi nimetada kokkusobivaks, sest ajavahemikul 1997-2006 oli protokolli nr 8 ja seega ka ELi riigiabi eeskirjade kohaselt terasesektorisse investeerimine ja sellele ümberkorraldusabi andmine keelatud.
4. POOLA MÄRKUSED ALGATUSOTSUSE KOHTA
(36)
Poola esitas oma märkused algatusotsuse kohta 21. jaanuari ja 1. veebruari 2008. aasta kirjas. Kokkuvõttes ei nõustunud Poola protokolli nr 8 komisjonipoolse tõlgendusega ja kinnitas veel kord oma seisukohta, et kõnealune meede ei ole käsitatav riigiabina.
4.1. Kohaldatav õigus ja komisjoni pädevus
(37)
Poola on seisukohal, et üldistusi ei tohiks teha protokolli nr 8 põhjal, mis kujutab endast enne ühinemist antud riigiabi käsitleva mittesekkumise eeskirja erandit.
(38)
Esiteks toob ta välja, et torutootjaid ja nende tooteid ei lisatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Poola Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokolli nr 2 I lisasse (6) (edaspidi „Euroopa lepingu protokoll nr 2”) ning seega ei kuulu need selle kohaldamisalasse.
(39)
Teiseks kehtestati torutootjatele riigiabi andmise keeld liikmesriikides 24. juulil 2002, kui jõustus mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi B lisa, milles oli määratletud termini „terasetööstus” kohaldamisala. Selle määratluse kohaselt kuuluvad õmblusteta torude ja suurte keevistorude tööstused terasetööstusse. Samuti hõlmasid komisjoni poolt 2003. aastal kinnitatud riiklik ümberkorraldusprogramm ja protokoll nr 8 torutootjaid. Varem, ESTÜ asutamislepingu kehtimise ajal oli torutööstus terasesektorist välja arvatud.
(40)
Poola teeb järelduse, et protokolli nr 8 tuleb tõlgendada nii, et enne 24. juulit 2002 torutootjatele antud riigiabi ei kuulu komisjoni kontrolli alla (samamoodi nagu mis tahes muu sekkumine, mis toimus enne ühinemislepingu jõustumist). Kõnealused piirangud hakkasid torutootjatele kehtima pärast nimetatud kuupäeva.
(41)
Seoses abisaajate teadlikkusega toob Poola esile, et WRJ-Serwise võib liigitada terasetootjaks alles alates 2004. aastast, kui ta hakkas kasutama tõmbetehase seadmeid, ning et enne seda toimunud riiklikku sekkumist ei saa käsitleda terasetööstusele antud riigiabina.
(42)
Viimaks rõhutab Poola, et WRJi projekt ei ole endise Huta Jednośći projekti jätk.
4.2. Riigiabi olemasolu
(43)
Lisaks väidab Poola, et ehkki TFSi kontrollib riigikassa, tegutseb ta siiski turutingimustel kasumi taotlemise eesmärgil. Tema tegevusega WRJi ja WRJ-Serwise suhtes ei kaasnenud mitte mingisugust märkimisväärset riigipoolset kontrolli või järelevalvet. Samuti ei teostanud riigikassa tingimata kontrolli Stardust Marine’i kohtuotsuse mõistes (7).
(44)
Seoses WRJi kapitali suurendamise ja TFSi antud tagatistega on Poola seisukohal, et TFS ei paigutanud märkimisväärseid vahendeid WRJi projekti. Nõuete vahetamine WRJi osaluse vastu oli pigem majanduslikult kasulik samm kui nende nõuete otsene täitmisele pööramine. Lisaks olid WRJi investeerimise ajal TFSi käes äriplaanid, mille kohaselt oli WRJi projekt kasumlik. Ka pankade sündikaat oli sellel ajal nõus WRJile lisavahendeid tagama. Seega tegutses TFS turumajandusliku investorina.
(45)
Poola on seisukohal, et WRJile antud riigitagatise suurendamine on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, sest tagatis oli täisväärtuslik ja WRJ maksis riigikassale turukursi tagamise tasu. Lisaks sõltus tagatis WRJi projekti pankadepoolse rahastamise taasalustamisest, kuid seda ei toimunud. Seega tagatise suurendamist ei rakendatud ning Poola on seisukohal, et WRJile ei antud sellega mitte mingisugust eelist.
(46)
Sekkumine WRJ-Serwise kapitali loetakse turumajandusliku investeerimise põhimõttega kooskõlas olevaks. Esiteks omandasid osaluse koos TFSiga ka erainvestorid. Teiseks ei olnud WRJ-Serwise majanduslik olukord raske ja TFS tegi otsuse lähtuvalt sellest, et WRJ-Serwis teenib tulevikus kasumit. TFS saavutas kontrolli WRJ-Serwise ja varade üle, millel WRJi projekt rajanes.
(47)
WRJi ja WRJ-Serwise ühendamise kohta ütles Poola, et see oli ainus viis, mis võimaldas WRJi projekti kiiresti üle võtta ja erainvestori poolt lõpule viia ning tagada ühtlasi riigi investeeringute maksimaalse tagasiteenimise.
5. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(48)
Komisjonile esitas märkused üks huvitatud isik, kes oli kindlalt Poola antud toetuste vastu. Huvitatud isik tuletas meelde, et ESTÜ asutamisleping ei ole kunagi hõlmanud torutooteid ning et torutööstus pidi ennast omal kulul ümber korraldama, ilma et ta oleks saanud selleks riigiabi. Kõnealusel juhul kahjustaks abi heakskiitmine Euroopa torutööstust. Huvitatud isik ütleb veel, et riigiabi heakskiitmine võib ohustada tööstuse püüdeid näidata, et mõned torusid ELi importivad riigid toovad sisse dumpingu- või subsideeritud hindadega tooteid. Lõpuks ütleb huvitatud isik, et Euroopa õmblusteta terastorude tööstus oli majanduslikult eriolukorras, sest Euroopas oli ületootmine ja seega oli vaja torusid suures koguses eksportida ning samas suurenes 2007. aastal import Hiinast.
6. POOLA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKU TÄHELEPANEKUTE KOHTA
(49)
Huvitatud isiku tähelepanekud edastati Poolale ning ta esitas oma märkused 16. veebruaril 2009. Poola toetab seisukohta, et toruturul peaksid kehtima ausat konkurentsi tagavad läbipaistvad eeskirjad.
(50)
Poola nõustub kolmanda poolega, et torud ei ole kunagi kuulunud ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud toodete hulka, ja rõhutab, et terasesektor ei hõlmanud torutootjaid kuni 24. juulini 2002, mil jõustus mitut valdkonda hõlmav raamprogramm. Seega kehtib riigiabi andmise keeld torusektorile alates 24. juulist 2002, mil jõustus terasesektori laiendatud määratlus.
(51)
Lõpuks märgib Poola, et WRJ ei alustanud tootmistegevust ja WRJ-Serwis lõpetas tootmise 2008. aastal. Poola rõhutab, et ei ole WRJile riigiabi andnud.
7. MEETME HINDAMINE
7.1. Kohaldatav õigus ja komisjoni pädevus
(52)
Kõnealuseid meetmeid võeti enne Poola ühinemist Euroopa Liiduga (s.o enne 1. maid 2004). Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 ei ole üldjuhul kohaldatavad enne ühinemist antud riigiabi suhtes, mida pärast ühinemist enam ei anta (8). Erandina sellest üldreeglist ja seetõttu erandkorras on ühinemislepingu protokolli nr 8 kohaselt komisjon pädev vaatama läbi riigiabi, mida Poola andis enne ühinemist terasetööstuse ümberkorraldamise raames.
7.1.1. Protokolli nr 8 erinormi olemus
(53)
Protokoll nr 8 hõlmab sätteid, mis võimaldasid Poolal lõpetada enne ühinemist alustatud terasetööstuse ümberkorraldamise. Poola terasesektori ühinemiseelne ümberkorraldamine viidi läbi Euroopa lepingu protokolli nr 2 alusel, mida laiendati Euroopa Liidu ja Poola assotsiatsiooninõukogu otsusega (edaspidi „assotsiatsiooninõukogu otsus”) (9).
(54)
Euroopa lepingu protokolliga nr 2 anti Poolale 1992. aastast 1996. aasta lõpuni viis aastat ajapikendust, mille jooksul oli tal lubatud ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud terasesektori ümberkorraldamiseks anda riigiabi.
(55)
Nimetatud ajavahemikku pikendati assotsiatsiooninõukogu otsusega alates 1. jaanuarist 1997 veel kaheksa aasta võrra või kuni Poola ühinemiseni Euroopa Liiduga. Selle ajavahemiku jooksul võis Poola anda erandkorras terasetoodete sektorile ümberkorraldamiseks riigiabi Euroopa lepingu protokollis nr 2 (mida on laiendatud assotsiatsioonilepingu otsusega) sätestatud tingimustel ja vastavalt riiklikule ümberkorraldusprogrammile, mille Poola esitas komisjonile 2003. aasta aprillis. Pärast riikliku ümberkorraldusprogrammi hindamist komisjoni poolt kiitsid liikmesriigid Poola ettepaneku 2003. aasta juulis heaks (10).
(56)
Protokoll nr 8 võimaldab komisjonil kontrollida pärast Poola ühinemist riigiabi, mida Poola on andnud terasesektorile vastavalt Euroopa lepingu protokollile nr 2 (mida on laiendatud assotsiatsioonilepingu otsusega) ja riiklikule ümberkorraldusprogrammile. Lisaks annab protokoll nr 8 komisjonile õiguse abi tagasi nõuda, kui abiandmine on olnud vastuolus Euroopa lepingu protokolli nr 2 ja riikliku ümberkorraldusprogrammiga. Seega on protokoll nr 8 erinorm, mis võimaldab erandkorras ja erandina üldeeskirjadest kontrollida tagasiulatuvalt ja vaadata läbi riigiabi, mida Poola andis Poola terasetööstusele enne ühinemist. Seda kinnitas ka kohus, mis oli seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 suhtes on protokoll nr 8 erinorm, mis laiendab pädevust, mis komisjonil on riigiabi kontrollimisel tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingust, ka Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks ajavahemikus 1997-2003 antud riigiabile (11).
7.1.2. Komisjoni protokolli nr 8 kohane tagasiulatuv kontrollipädevus
(57)
Selle menetluse raames tuleb komisjonil hinnata, kas eespool põhjendustes 53-56 toodud erakorraline tagasiulatuv kontrollipädevus hõlmab ka meetmeid, mida Poola on võtnud oma torutoojate suhtes enne ühinemist. Selleks tuleb kõnealusele juhtumile kohaldatavat õiguslikku alust, s.o protokolli nr 8, koostoimes Euroopa lepingu protokolliga nr 2 ja assotsiatsiooninõukogu otsusega tõlgendada nii, et saaks määrata kindlaks, kas nende sätted hõlmavad ka ühinemiseelseid meetmeid Poola torutootjate suhtes.
(58)
Õiguse üldtunnustatud põhimõtte kohaselt tuleb erinormi sätteid, millega tehakse erand üldeeskirjadest, tõlgendada nende täpses mõttes. Nimetatud õigusliku aluse (vt allpool toodud põhjendusi 59-65) otsesest tõlgendamisest järeldub, et komisjoni erakorraline tagasiulatuv kontrollipädevus piirdub üksnes ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud tootjate suhtes võetud meetmetega, välistades seega torutootjate suhtes võetud meetmed.
7.1.3. Õigusliku aluse tõlgendamine
(59)
Protokolli nr 8 punktides 12 ja 18 on sätestatud komisjoni järelevalve- ja tagasiulatuv kontrollipädevus seoses Poola terasetööstusele antud ühinemiseelse riigiabiga. Punktiga 12 antakse komisjonile ja nõukogule õigus kontrollida riiklikku ümberkorraldusprogrammi nii enne kui ka pärast ühinemist kuni 2006. aastani. Punktiga 18 antakse komisjonile õigus nõuda protokollis nr 8 sätestatud tingimuste vastaselt antud riigiabi tagasimaksmist.
(60)
Protokolli nr 8 punktis 1 on sätestatud, et Poola poolt „teatavatele Poola terasetööstuse osadele” ümberkorralduseks antud riigiabi loetakse ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et „[…] Euroopa lepingu ESTÜ tooteid käsitleva protokolli nr 2 artikli 8 lõikes 4 ettenähtud tähtaega on pikendatud kuni ühinemiskuupäevani”, täidetud on ümberkorraldusprogrammis ja protokollis nr 8 sätestatud tingimusi ja „pärast ühinemiskuupäeva ei anta Poola terasetööstuse restruktureerimiseks mingit riigiabi”.
(61)
Protokolli nr 8 punktis 2 on sätestatud, et 1. lisas loetletud Poola äriühingute individuaalsetes äriplaanides kirjeldatud Poola terasesektori ümberkorraldamine viiakse lõpule hiljemalt 31. detsembriks 2006. Protokolli nr 8 punktis 3 on öeldud, et Poola terasetööstuse ümberkorraldamisprogrammi raames võivad riigiabi saada ainult I lisas loetletud äriühingud.
(62)
Protokolli nr 8 punkt 1 viitab otseselt Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 8 lõikele 4, mida on laiendatud assotsiatsiooninõukogu otsusega. Euroopa lepingu protokolli nr 2 kohaldati üksnes ESTÜ terasetoodetele (protokolli nr 2 artikli 8 lõige 4) ning selle lisas olid terasetooted koguni loetletud. Lisas oli toodud ESTÜ toodete loetelu vastavalt ESTÜ asutamislepingu I lisale, milles esitatud ESTÜ terasetoodete määratlusest on torud („terastorud (õmblusteta või keevisega), […] külmtõmmatud terasvardad ja malmvalandid (torud, liitmikud ja muud malmvalandid)”) sõnaselgelt välja arvatud.
(63)
ESTÜ asutamisleping lõppes 23. juulil 2002. Alates sellest kuupäevast kehtivad terasetööstusele ELi üldeeskirjad. Sellel eesmärgil otsustati laiendada Euroopa terasesektori määratlust ja hõlmata sellesse ka torutootjad. See kodifitseeriti mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi artiklis 27 ja B lisas, mille kohaselt hõlmab ELi terasesektori määratlus ka „õmblusteta torusid ja õõnesprofiile” ning „rauast või terasest keevistorusid”. Laiendatud määratlus lisati seejärel aastateks 2007-2013 ettenähtud regionaalabi suuniste I lisasse (12) ja üldise grupierandi määruse artikli 2 punkti 29 (13).
(64)
Samas ei muudetud ei Euroopa lepingu protokolli nr 2 ega ka assotsiatsiooninõukogu otsust konkreetselt selleks, et lisada neisse torutootjaid hõlmav ELi terasesektori laiendatud määratlus. Euroopa lepingu protokoll nr 2 kaotas kehtivuse 31. detsembril 1996. Assotsiatsiooninõukogu otsus pikendas Euroopa lepingu protokolli nr 2 kehtivust alates 1. jaanuarist 1997 kaheksa aasta võrra või kuni Poola ühinemise kuupäevani (olenevalt sellest, kumb saabub enne). Assotsiatsiooninõukogu otsuse artiklis 1 viidatakse terasetoodetele üldiselt, kuid tema kohaldamisala on konkreetselt seotud Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 8 lõikega 4, mis hõlmab üksnes ESTÜ terasetooteid. Euroopa lepingu protokolli nr 2 pikendati üksnes tingimusel, et Poola esitab komisjonile riikliku ümberkorraldusprogrammi ja abisaajate äriplaanid, mis mõlemad vastasid „protokolli nr 2 artikli 8 lõikes 4 loetletud nõuetele ning mida on hinnanud ja mille on heaks kiitnud Poola riigiabi järelevalveasutus (konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)” (assotsiatsiooninõukogu otsuse artikkel 2).
(65)
Arvestades eeltoodut, teeb komisjon järelduse, et protokolli nr 8 punkt 18, mida on tõlgendatud protokolli nr 8 punktide 1-3 ning Euroopa lepingu protokolli nr 2 ja assotsiatsiooninõukogu otsuse koostoimes, ei anna komisjonile pädevust kontrollida Poola torutootjatele enne ühinemist antud riigiabi.
7.1.4. Euroopa lepingu kui tõlgendamisvahendi rakenduseeskirjad
(66)
Lisaks asjaomaste õiguslike aluste reguleerimisala õiguslikule tõlgendamisele (s.o protokoll nr 8, Euroopa lepingu protokoll nr 2 ja assotsiatsiooninõukogu otsus - vt eespool toodud põhjendusi 59-65) käsitles komisjon ka küsimust, kas Euroopa lepingus ja protokollis nr 2 esitatud riigiabi sätete kohaldamise rakenduseeskirjad, mille Euroopa Liidu ja Poola assotsiatsiooninõukogu võttis vastu 2001. aastal, (edaspidi „rakenduseeskirjad”) (14) on asjakohased, et määrata kindlaks komisjoni tagasiulatuv kontrollipädevus seoses Poola torutootjate suhtes võetud ühinemiseelsete meetmetega.
(67)
Üldiselt hõlmavad rakenduseeskirjad tegevusjuhiseid, mida tuleks eristada Euroopa lepingu ja Euroopa lepingu protokolli nr 2 riigiabi käsitlevatest sisulistest sätetest. Siiski tuleb märkida, et rakenduseeskirjad hõlmavad konkreetseid sätteid kriteeriumide kohta, mille alusel hinnata riigiabi kokkusobivust Euroopa lepingu ja Euroopa lepingu protokolliga nr 2.
(68)
Rakenduseeskirjade artikli 2 lõike 1 esimeses lauses on öeldud: „Üksiktoetuse ja riigiabi programmide kokkusobivust Euroopa lepinguga vastavalt käesolevate eeskirjade artiklis 1 sätestatule hinnatakse kriteeriumide alusel, mis tulenevad Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 eeskirjade kohaldamisest, sealhulgas kehtivatest ja tulevastest teisese õiguse aktidest, raamistikest, suunistest ja muudest ühenduses kehtivatest asjaomastest haldusdokumentidest, aga ka esimese astme kohtu ja Euroopa Kohtu praktikast ning mis tahes otsusest, mis assotsiatsiooninõukogu teeb vastavalt artikli 4 lõikele 3.” Selle lausega kehtestatakse üldpõhimõte, et sisulised kriteeriumid, mille alusel hinnatakse riigiabi kokkusobivust Euroopa lepinguga üldiselt, on muutuvad selles mõttes, et aja jooksul kaasatakse nendesse ELi õiguse ja kohtupraktika muudatused/areng.
(69)
Rakenduseeskirjade artikli 2 lõike 1 teises lauses viidatakse konkreetselt kokkusobivuse kriteeriumidele vastavalt protokollile nr 2: „Kui riigiabi või riigiabi programm on ette nähtud Euroopa lepingu protokolliga nr 2 hõlmatud toodetele, kohaldatakse käesoleva lõike esimest lauset täies ulatuses, välja arvatud asjaolu, et hindamine ei toimu mitte Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 eeskirjade kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alusel, vaid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingus sätestatud riigiabi eeskirjade kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alusel.” Selle lause sõnastus näitab selgelt, et vastupidi riigiabi käsitlevale üldisele olukorrale, mida reguleerib artikli 2 lõike 1 esimene lause (vt eespool toodud põhjendust 68), muutuvad Euroopa lepingu protokolliga nr 2 hõlmatud riigiabi kokkusobivuse hindamise kriteeriumid vastavalt ESTÜ asutamislepingule. Ühtegi konkreetset viidet pole esitatud selle kohta, millest tulenevad kokkusobivuse kriteeriumid pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist 2002. aastal.
(70)
Rakenduseeskirjade artikli 2 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud mehhanism, mille alusel tuleb Poolal võtta üle ELi kokkusobivuse kriteeriumide muudatused. Konkreetsemalt teavitatakse Poolat mis tahes muudatustest ühenduse kokkusobivuse kriteeriumides, mida ei ole avaldatud, ja „kui niisugused muudatused ei tekita kolme kuu jooksul alates ametliku teabe saamisest nende kohta Poola Vabariigi vastuväiteid, muutuvad nad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kokkusobivuse kriteeriumideks. Kui niisugused muudatused tekitavad Poola Vabariigi vastuväiteid ja arvestades Euroopa lepingus sätestatud õigusaktide lähendamise põhimõtet, toimuvad sellesisulised konsultatsioonid kooskõlas käesolevate eeskirjade artiklitega 7 ja 8”.
(71)
Olenemata sellest, kas Poola esitas või ei esitanud kolme kuu jooksul vastuväiteid muudatuste kohta, mis tehti 2002. aastal terasetööstuse määratlusse ja millega lisati sellesse torutoojad, ei oleks ühenduse õiguse muudatused saanud hakata kehtima meetmetele, mis ei kuulu Euroopa lepingu reguleerimisalasse, s.o meetmed, mida ESTÜ asutamisleping ei hõlma. Lisaks on protokoll nr 8 käsitatav erinormina ning seetõttu ei saa komisjon selle kohaldamisala kindlaksmääramisel tugineda ELi terasesektori määratluse laienemisele pärast seda, kui ESTÜ asutamisleping kaotas kehtivuse. Seetõttu tuleb järeldada, et selget vahet tuleb teha ühelt poolt Poolas enne ühinemist terasesektorile kooskõlas Euroopa lepinguga antud riigiabile kohaldatava õiguse muutuva olemuse ja teiselt poolt komisjoni tagasiulatuva, protokollist nr 8, Euroopa lepingu protokollist nr 2 ja assotsiatsiooninõukogu otsusest tuleneva kontrollipädevuse ulatuse ilmtingimata otsese tõlgendamise vahel.
8. JÄRELDUS
(72)
Arvestades eeltoodut, tuleb komisjonil teha järeldus, et ta ei ole protokolli nr 8 alusel pädev vaatama läbi enne ühinemist Poola torutootjate kasuks võetud meetmeid, eriti neid, mis võeti ajavahemikus 1997-2003. Kõnealune menetlus on lõpetatud, arvestades asjaolu, et komisjon ei ole pädev hindama kõnealuse menetlusega hõlmatud meetmeid,
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
Artikkel 1
Ametlik uurimismenetlus, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ja mis algatati 23. oktoobril 2007. aastal Poolale saadetud kirjaga, on lõpetatud, arvestades asjaolu, et komisjon ei ole Poola ühinemislepingu protokolli nr 8 sätete alusel pädev vaatama läbi meetmeid, mida Poola võttis WRJi ja WRJ-Serwise suhtes 2001., 2002. ja 2003. aastal.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.
Brüssel, 6. juuli 2010