РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 юни 2010 година
относно данъчните помощи, предоставени от Франция на Фонда за предотвратяване на непредвидените рискове в сектор риболов и на риболовните предприятия (държавна помощ C 24/08 (ex NN 38/07)
(нотифицирано под номер C(2010) 3938)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/569/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (2), и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (3) в съответствие с посочените по-горе разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В рамките на разследването на предоставените помощи на Фонда за предотвратяване на непредвидените рискове в сектор риболов (наричан по-долу „FPAP“) и на риболовните предприятия, което доведе до Решение 2008/936/ЕО на Комисията (4), Комисията беше запозната със съществуването на специален данъчен режим в полза на FPAP и неговите членове.
(2)
Този данъчен режим не беше разгледан по време на процедурата, довела до решението от 20 май 2008 г., тъй като става въпрос за нов факт, който не беше известен на Комисията в момента на откриването на официалната процедура за разследване (5).
(3)
Като имаше предвид все пак, че разполага с достатъчно конкретни доказателства, които ѝ дават възможност да достигне до заключение относно наличието на неправомерни помощи, Комисията реши да пристъпи към предварително разследване на данъчните помощи (6). След този анализ, също с решение, прието на 20 май 2008 г. (7), тя откри официалната процедура за разследване по отношение на посочените помощи.
(4)
Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си в едномесечен срок, считано от датата на публикуването. Не бяха получени мнения от трети заинтересовани страни.
(5)
Франция изложи своето мнение относно откриването на официалната процедура за разследване с писмо от 8 септември 2008 г.
(6)
От друга страна, с писмо от 29 ноември 2008 г. в рамките на процедурата за възстановяване на помощите, които са били предмет на Решение 2008/936/ЕО, Франция съобщи информация, според която FPAP е бил закрит на 27 февруари 2008 г. и остатъкът от авансите, които той е получил от страна на държавата, ѝ е бил върнат.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩИТЕ
(7)
Комисията препраща за подробно описание на начина на функциониране и действията на FPAP към Решение 2008/936/ЕО.
(8)
Съществуващият специален данъчен режим в полза на FPAP и членовете му е описан в две писма на френското министерство, отговарящо за бюджета, които Комисията е получила след публикуването на решението за откриване на процедурата за разследване, довела до Решение 2008/936/ЕО (8).
(9)
Първото писмо от 5 февруари 2004 г. е свързано със създаването на FPAP, чийто проектоустав е бил одобрен от учредителното събрание, проведено на 10 февруари 2004 г. В това писмо се посочва, че:
„-
учреден под формата на професионален синдикат, фондът не дължи корпоративен данък за плащаните вноски от собствениците рибари и за финансовите продукти, получени в резултат на инвестиране на паричните средства;
-
платените вноски ще могат да се приспадат от облагаемата печалба на собствениците рибари в годината на плащането им. По изключение първите вноски, платени най-късно на 30 март 2004 г., ще бъдат допустими за приспадане от печалбата за 2003 г.“
(10)
В писмото също така се посочват сумите, които биха могли да бъдат предмет на въпросното приспадане: годишната вноска на членуващите във фонда собственици рибари, която би подлежала на приспадане от облагаемия приход, е между 1 000 и 15 000 EUR.
(11)
Второто писмо от 28 ноември 2004 г. акцентира върху приспадането от приходите на платените вноски от членовете. То е свързано с изменение на гаранционното споразумение между FPAP и членовете му, което би позволило впоследствие възстановяване на членовете на платените и неизползвани вноски.
(12)
В писмото се посочва, че:
„-
платените от членовете вноски съгласно новото споразумение ще бъдат приспадани в годината на плащането им, в рамките на 10 000 EUR на година и на член, като този таван ще се увеличава с 25 % от частта на печалбата между 40 000 и 80 000 EUR;
-
платените вноски извън горните граници в рамките на разработен от фонда гаранционен проект ще бъдат изцяло приспадани от облагаемия приход на членовете в годината на плащане.“
(13)
В това писмо се уточнява, че „отчет за този опит“ ще трябва да се изготви в края на 2006 г. и „да се разгледат евентуално необходимите изменения“. Следователно не става въпрос за данъчен режим, който се предоставя за постоянно.
(14)
От друга страна, макар че в писмото от 28 ноември 2004 г. се предвижда, че вноските се приспадат от облагаемия приход в годината на плащането им, нищо не показва, че приспадането на платените вноски в началото на 2004 г. (до края на месец март) от приходите за 2003 г., предвидено с писмото от 5 февруари 2004 г., ще бъде поставено под въпрос.
(15)
От двете цитирани по-горе писма става ясно, че предоставеният данъчен режим от Министерството на финансите на FPAP и на членовете му съдържа два аспекта:
-
от една страна, в полза на FPAP - освобождаване от корпоративен данък,
-
от друга страна, по отношение на членовете на FPAP - възможност вноските им в този фонд да бъдат приспадани от облагаемата печалба.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ЗА РАЗСЛЕДВАНЕ
(16)
Комисията счете, че както в случая с преписката С-9/06, данъчният режим, предоставен от френските власти в полза на FPAP и членовете му, трябва да се анализира по отношение на режима на държавните помощи от гледна точка на предоставяните предимства за самия FPAP, от една страна, и за риболовните предприятия, които членуват в него, от друга страна.
3.1. Наличие на държавна помощ
3.1.1. Държавна помощ в полза на FPAP
(17)
Както беше изложено в Решение 2008/936/ЕО, FPAP трябва да се счита за предприятие по смисъла на правото на Европейския съюз в областта на конкуренцията. Фактът, че FPAP е бил с нестопанска цел или е бил синдикат, е без значение в това отношение.
(18)
По тази причина Комисията счете, че предоставеният от френските власти данъчен режим на FPAP му е осигурил двойно предимство спрямо останалите частни инвеститори на фючърсните пазари на нефтени продукти:
-
на първо място, освобождаването от корпоративния данък, описано в съображение 9, в полза на FPAP представлява намаляване на разходите, които обичайно са част от бюджета на действащите в тази област предприятия,
-
на второ място, данъчното предимство, предоставено на членовете на FPAP, независимо от характера му, представлява стимул за принос към приходите на FPAP; по този начин то позволява FPAP да увеличи паричните си средства, докато останалите предприятия, осъществяващи дейност в тази област, не се ползват от такъв механизъм.
(19)
В предварителното си разследване Комисията счетe, че посоченото в съображение 17 предимство е било предоставено от държавата и че е включвало отказ от държавни ресурси.
(20)
На последно място, FPAP се е ползвал, благодарение на посочените в съображение 17 данъчни мерки, от финансово предимство спрямо останалите дружества, действащи на фючърсните пазари както във Франция, така и в останалите държави-членки.
(21)
В решението за откриване на официалната процедура за разследване Комисията също така посочи, че предполага, че правното основание, дало възможност на FPAP да се ползва от освобождаването от данък печалба, е било член 206, параграф 1а от Общия данъчен кодекс (9), който дава възможност за освобождаване на професионалните синдикати при някои условия. При тези обстоятелства е възможно FPAP да се е ползвал и от освобождаване от професионалната такса, предвидена в член 1447 от същия кодекс в полза на организациите, които се ползват от освобождаването, предвидено в член 206, параграф 1а от същия кодекс.
3.1.2. Държавна помощ в полза на риболовните предприятия
(22)
Посоченото в съображение 17 финансово предимство е дало възможност на членуващите във фонда риболовни предприятия да закупуват гориво на преференциални цени благодарение на провежданата от FPAP дейност на фючърсните пазари на нефтени продукти.
(23)
Възможността, предоставена на риболовните предприятия, да приспадат от приходите си вноските в FPAP, е довела до намаляване на обичайните им бюджетни разходи. Възможността за приспадане е била по решение на министерството, отговарящо за бюджета, следователно тя е предоставена от държавата.
(24)
Предприятията, които са извършвали посоченото в съображение 22 приспадане, са се ползвали от финансово предимство в сравнение с останалите риболовни предприятия от ЕС. По същия начин това финансово предимство е засегнало търговията между държавите-членки и е нарушило или е заплашвало да наруши конкуренцията. Поради тази причина то представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(25)
От друга страна, като се има предвид информацията в „Подробен правилник за работа на Фонда за предотвратяване на непредвидените рискове в сектор риболов“, документ, който също е изпратен в рамките на официалната процедура за разследване на помощ по преписка C-9/06, Комисията е установила, че когато вноските във FPAP, определяни въз основа на декларация в зависимост от предполагаемото потребление на гориво за следващата година, са били изчислени на по-висока база от реалното потребление, извършеното данъчно приспадане е оставало изцяло в полза на корабособственика. Тази система изглежда е представлявала стимул за корабособствениците да надценяват нуждата си от гаранционно покритие единствено с цел да се ползват от данъчното приспадане.
(26)
Въз основа на същия документ Комисията също така е установила, че някои членове, чиято дейност не е свързана с риболова, но които са „готови да предложат морална подкрепа на синдиката“, също са имали възможност да се ползват от данъчното приспадане на вноските им във FPAP, дори и последните да не са били предназначени за гаранционен риск.
3.2. Съвместимост с вътрешния пазар
(27)
По този въпрос Комисията се позова на развития в Решение 2008/936/ЕО анализ. Комисията счете, че става въпрос за оперативни помощи в полза на FPAP и на риболовните предприятия и че няма разпоредба в ДФЕС или в друг приет от Комисията инструмент в областта на държавните помощи, която да дава възможност тези помощи да бъдат считани за съвместими с вътрешния пазар.
(28)
Поради това Комисията изрази пред Франция сериозните си съмнения относно съвместимостта на мерките за помощ с вътрешния пазар.
4. МНЕНИЕ НА ФРАНЦИЯ
4.1. Данъчна мярка в полза на риболовните предприятия
(29)
Франция счита, че данъчните мерки в полза на риболовните предприятия не са държавни помощи, тъй като вноските на риболовните предприятия във FPAP са част от общите разходи на тези предприятия за упражняването на дейността им. Съгласно член 39 от Общия данъчен кодекс тези разходи могат да бъдат приспаднати от облагаемите приходи. Следователно приспадането на тези вноски съответства на прилагането на обща мярка и поради това не представлява държавна помощ.
(30)
Франция признава, че посочените в съображение 7 писма не съдържат никаква информация за режима на възстановяване на вноските. Въпреки това Франция уточнява, че това не означава, че възстановяването е било без данъчен ефект. В действителност, в съответствие с принципите на общото право за определянето на облагаемата печалба, възстановяването на вноските на риболовните предприятия, членуващи във FPAP, е представлявало приход за тези предприятия, облагаем с данък печалба. Франция уточнява също, че в случаите, когато цената на горивото е превишавала определения праг в гаранционното споразумение, получената компенсация от предприятията, членуващи във FPAP, е представлявала печалба, облагаема с данък печалба. Следователно членуващите във FPAP предприятия не са имали никакъв интерес да надценяват нуждите си от гаранционно покритие, тъй като това би довело до допълнително облагане.
(31)
От друга страна Франция посочва, че избирателният характер на една мярка за помощ може да бъде обоснован с характера и общата схема на системата. Така могат да съществуват основателни причини, които да обосновават различно третиране и следователно, при необходимост, предоставянето на предимства, които могат да произтичат от това. Все пак Франция не предоставя нито едно доказателство, което в този случай да обоснове различното третиране в полза на риболовните предприятия.
4.2. Данъчна мярка в полза на FPAP
(32)
Франция счита, че освобождаването от корпоративния данък, от което се е ползвал FPAP, е обосновано поради нестопанския характер на фонда, както и поради характера му на професионален синдикат.
(33)
Франция отбелязва, че това е в съответствие с правото на Европейския съюз. В действителност самото предназначение на корпоративния данък е облагане на дейностите, извършвани със стопанска цел. Съгласно този принцип Франция припомня, че самата Комисия в Известието за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (10) (наричано по-долу „известието за пряко облагане“) счита, че e възможно обосноваване с характера на данъчната система, така че предприятията с нестопанска цел да бъдат освободени от данък печалба.
5. ОЦЕНКА
(34)
Направената в решението за откриване на процедурата оценка трябва да бъде преразгледана и допълнена, като се вземат предвид съобщените от Франция мнения на 8 септември и 29 ноември 2008 г. (вж. съображения 5 и 6).
(35)
Анализът е извършен по отношение на двойната цел на FPAP, а именно, от една страна, да придобива финансови опции на фючърсните пазари на нефт и нефтени продукти, и от друга страна, да изплаща на членуващите в него риболовни предприятия сумата, представляваща разликата между средната месечна референтна цена и „максималната гарантирана цена“ или цената от 30 евроцента на литър според периода.
5.1. Данъчна мярка в полза на риболовните предприятия
(36)
Въпросната данъчна мярка се състои във възможността за приспадане от облагаемия приход на вноските на риболовните предприятия във FPAP.
(37)
Франция счита, че приспадането не е държавна помощ с основанието, че тези вноски попадат в категорията на общите разходи на предприятията и че френската данъчна система предвижда приспадане на тези разходи от облагаемия приход. Поради тази причина става въпрос за прилагане на обща мярка и приспадането не представлява държавна помощ.
(38)
Комисията установява, че общите разходи действително могат да бъдат приспаднати от печалбата на предприятията в съответствие с член 39 от Общия данъчен кодекс. Това е обща мярка, която се прилага към всички предприятия, независимо в коя област осъществяват дейност. Следователно възможността за приспадане попада в категорията на общодостъпните за всички стопански субекти данъчни мерки, които са посочени в точка 13 от „известието за прякото облагане“. В този смисъл подобна мярка, която се прилага по еднакъв начин спрямо всички предприятия и производства, не следва да се счита за държавна помощ.
(39)
Франция отбелязва, че приспадането на разходите от общите разходи се определя според предназначението на разходите. Ако разходите са били направени в интерес на дружеството, по принцип те могат да бъдат приспаднати. По този начин вноските, направени в професионални организации (синдикати, търговски камари и др.), по определение представляват разходи, направени в интерес на дейността, и винаги се признават за приспадане от облагаемата печалба. Тъй като FPAP е професионален синдикат, приспадането на вноската се вписва в същата логика.
(40)
Освен това Комисията е посочила в съображение 20 от Решение 2008/936/ЕО, че „FPAP е замислен като взаимнозастрахователно дружество, което предлага на своите членове определен брой услуги в замяна на вноските им“.
(41)
Тоест застрахователните вноски са част от разходите, които предприятията плащат, за да се защитят срещу различни рискове. Рискът от колебание на цената на петрола може да представлява един от тези рискове. Тези разходи са пряко свързани с осъществяването на професионалната дейност и не допринасят за увеличаването на активите на предприятието; те също така могат да бъдат приспаднати като общи разходи от облагаемия приход. Следователно може да се счита, че вноските във FPAP, предназначени за покриване на риска от колебание на цената на петрола, могат да бъдат приспаднати от печалбата на предприятията в съответствие с член 39 от Общия данъчен кодекс на Франция. При тези обстоятелства става въпрос за прилагане на обща мярка. Следователно тази възможност за приспадане не представлява държавна помощ.
5.2. Данъчна мярка в полза на FPAP
(42)
Комисията установява, че FPAP е бил закрит на 27 февруари 2008 г. Данъчните разпоредби в полза на FPAP не се прилагат от същата дата.
(43)
Комисията отбелязва също, че след процедурата по ликвидация FPAP е прекратил окончателно всякаква стопанска дейност. Дейностите и активите на FPAP не са били прехвърлени на друго предприятие. Освен това средствата, с които FPAP може да е разполагал към датата на прекратяването си, са били върнати на държавата чрез OFIMER, публична организация, финансирана от държавата.
(44)
Поради тези причини Комисията счита, че дори и да се предположи, че данъчните мерки в полза на FPAP са представлявали предимство за FPAP и нарушение на конкуренцията, това нарушение е било прекратено в момента, в който FPAP е прекратил дейността си и в който мерките в негова полза са били прекратени. При тези обстоятелства решение на Комисията, с което тя се произнася относно наличието на подобни данъчни помощи и евентуалната им съвместимост с вътрешния пазар, не би имало никакви практически последици.
(45)
Следователно официалната процедура за разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, вече е безпредметна по отношение на FPAP.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(46)
Въз основа на анализа, развит в раздел 5.1, Комисията установява, че данъчните предимства, предоставени на членовете на FPAP, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(47)
Въз основа на съображенията от раздел 5.2 Комисията установява, че процедурата срещу FPAP е безпредметна,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Данъчните мерки, предоставени от Франция в полза на риболовните предприятия, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
Официалната процедура за разследване, открита по силата на член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на данъчните мерки в полза на FPAP, се закрива.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Франция.
Съставено в Брюксел на 23 юни 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
23. juuni 2010,
mis hõlmab Prantsusmaa poolt kalapüügiriskide ennetamise fondile ja kalandusettevõtjatele antavat maksuabi (riigiabi C 24/08 (ex NN 38/07))
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3938 all)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2010/569/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles palunud huvitatud isikutel vastavalt eespool nimetatud artiklitele esitada oma märkused (3)
ning võttes arvesse järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Kalapüügiriskide ennetamise fondile (FPAP) ja kalandusettevõtjatele antava abi läbivaatamise käigus, mille tulemusel võeti vastu komisjoni otsus 2008/936/EÜ, (4) sai komisjon teada kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatavast maksustamise erikorrast.
(2)
Seda maksustamiskorda ei vaadeldud 20. mail 2008. aastal tehtud otsuse kohase menetluse käigus, sest tegemist oli komisjoni jaoks uue asjaoluga, millest ei oldud teadlik ametliku uurimismenetluse käivitamisel (5).
(3)
Kuna komisjon leidis, et tema käsutuses on piisavalt selged andmed ebaseadusliku abi olemasolu kindlakstegemiseks, otsustas ta teostada kõnealuse maksuabi esialgse läbivaatamise (6). Selle analüüsi tulemusena alustas komisjon samuti 20. mail 2008. aastal tehtud otsusega (7) kõnealuse abi ametliku uurimise menetlust.
(4)
Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi kahe kuu jooksul alates otsuse avaldamisest. Ükski huvitatud isik märkusi ei esitanud.
(5)
Prantsusmaa esitas oma märkused ametliku uurimismenetluse avamise kohta 8. septembri 2008. aasta kirjas.
(6)
Lisaks sellele esitas Prantsusmaa otsuses 2008/936/EÜ käsitletud abi tagasinõudmiseks alustatud menetluse käigus oma 29. novembri 2008. aasta kirjas teabe, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tegevus lõpetati 27. veebruaril 2008 ja et riigi poolt fondile ettemaksuna tasutud summad tagastati.
2. ABIMEETMETE KIRJELDUS
(7)
Komisjon viitab kalapüügiriskide ennetamise fondi toimimisviisi ja tegevuse üksikasjaliku kirjeldamise osas otsusele 2008/936/EÜ.
(8)
Kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatavat maksustamise erikorda kirjeldatakse kahes Prantsusmaa eelarveministeeriumi kirjas, millest teatati komisjonile pärast otsuse 2008/936/EÜ kohase uurimismenetluse alustamist (8).
(9)
Esimene neist kirjadest pärineb 5. veebruarist 2004 ning on seotud kalapüügiriskide ennetamise fondi asutamisega; fondi asutamiskogu kinnitas fondi põhikirja projekti 10. veebruaril 2004. See kiri sisaldab järgmist teavet:
„-
kutsealase ametiühinguna rajatava fondi suhtes ei kohaldata ettevõtlusmaksu kaluritest liikmete sissemaksete ja varade paigutamisest tuleneva finantskasumi pealt;
-
tasutud sissemaksed arvatakse maha kaluritest liikmete maksustatavat tulust maksete tasumise aastal. Erandkorras võetakse hiljemalt 30. märtsil 2004 tasutud sissemakseid arvesse 2003. aasta maksustatava tulu arvestamisel.”
(10)
Kirjas on samuti toodud teave nende summade kohta, mille puhul kõnealust mahaarvamist on võimalik rakendada: kaluritest liikmete iga-aastane sissemakse, mis arvatakse maksustatavast tulust maha, jääb vahemikku 1 000-15 000 eurot.
(11)
Teine kiri, mis pärineb 28. novembrist 2004, keskendub liikmete tasutud sissemaksete mahaarvamisele tuludest. Kiri on seotud kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete vahel sõlmitava tagatiskonventsiooni muutmisega, mille tulemusel sai võimalikuks liikmetele makstud, kuid kasutata jäetud sissemaksete tagastamine.
(12)
Kirjas on esitatud järgmine teave:
„-
käesoleva uue konventsiooni kohaselt liikmete poolt tasutud sissemaksed võib maha arvata jooksva maksustamisaasta maksustatavast tulust kuni 10 000 euro ulatuses ühe liikme kohta, kusjuures seda piirmäära suurendatakse 25 % võrra tulu osas, mis jääb vahemikku 40 000-80 000 eurot;
-
fondi poolt rakendatud tagatisprojekti raames tasutud sissemaksed, mille suurus ületab eespool nimetatud piirsummasid, võib liikmete jooksva maksundusaasta maksustatavast tulust täielikult maha arvata.”
(13)
Kirjas täpsustatakse, et „kokkuvõte selle katselise korra kohta” koostatakse 2006. aasta lõpuks, ja „uuritakse, kas seda on vaja muuta”. Seega ei ole tegemist alalise maksustamiskorraga.
(14)
Kuigi 28. novembri 2004. aasta kirjas on märgitud, et sissemaksed arvatakse maha nende maksmise aasta maksustatavast tulust, ei viita ükski asjaolu sellele, et 2004. aasta alguses (kuni märtsi lõpuni) tehtud sissemaksete mahaarvamist 2003. aasta tuludest, mida lubati 5. veebruari 2004. aasta kirjaga, oleks seatud kahtluse alla.
(15)
Seega tuleneb kahest eespool nimetatud kirjast, et rahandusministeeriumi poolt kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatav maksustamiskord hõlmab kaht aspekti:
-
kalapüügiriskide ennetamise fond on vabastatud ettevõtlusmaksust,
-
kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmete suhtes kohaldatakse võimalust arvata maksustavast tulust maha fondile tehtud sissemaksed.
3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALUSTAMISE PÕHJENDUSED
(16)
Komisjon oli seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutuste poolt kalapüügiriskide ennetamise fondi ja selle liikmete suhtes kohaldatavat maksustamiskorda tuleb samalaadselt dokumendis C-9/06 käsitletud juhuga analüüsida lähtuvalt sellest, milliseid eeliseid riigiabi andmise kord annab nii kalapüügiriskide ennetamise fondile endale kui ka sellega liitunud kalandusettevõtjatele.
3.1. Riigiabi olemasolu
3.1.1. Kalapüügiriskide ennetamise fondile antav riigiabi
(17)
Otsuses 2008/936/EÜ on märgitud, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tuleb Euroopa Liidu konkurentsiõiguse seisukohalt käsitada ettevõtjana. Asjaolu, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tegevusega ei taotleta tulu või et tegemist on ametiühinguga, ei ole siinkohal oluline.
(18)
Sellest lähtuvalt leidis komisjon, et Prantsusmaa ametiasutuste poolt kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksustamiskord andis fondile teiste naftatoodete futuuriturgudel tegutsevate erainvestoritega võrreldes kahekordse eelise:
-
esmalt on põhjenduses 9 nimetatud ettevõtlusmaksust vabastamise näol tegemist kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate eelarve tavapärase finantskoormuse kergendamisega;
-
teiseks ärgitab kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmete suhtes kohaldatav maksusoodustus, hoolimata selle olemusest, neid ettevõtjaid panustama kalapüügiriskide ennetamise fondi tuludesse, võimaldades seega kalapüügiriskide ennetamise fondil suurendada oma varasid, samas kui teistel antud valdkonnas tegutsevatel ettevõtjatel sellist mehhanismi ei ole.
(19)
Läbiviidud eeluurimise tulemusena leidis komisjon, et valitsus on heaks kiitnud põhjenduses 17 nimetatud eelise ning et selle kohaldamisega kaasneb riigi ressursside vähenemine.
(20)
Ja lõpuks on kalapüügiriskide ennetamise fond põhjenduses 17 esitatud maksundusmeetmete tõttu saanud finantseelised võrreldes teiste futuuriturgudel tegutsevate ettevõtjatega nii Prantsusmaal kui teistes liikmesriikides.
(21)
Ametliku eeluurimismenetluse alustamise otsuses märkis komisjon, et õiguslik alus, mis võimaldab kalapüügiriskide ennetamise fondil saada tulumaksuvabastust, on üldise maksuseadustiku (9) artikli 206 lõige 1a, mis lubab kohaldada ametiühingute suhtes teatavatel tingimustel maksuvabastust. Sel juhul on võimalik ka see, et kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatakse ka vabastust kutsealamaksust, nagu see on sätestatud kõnealuse seadustiku artiklis 1447 selliste asutuste osas, kelle suhtes kohaldatakse seadustiku artikli 206 lõikes 1a sätestatud maksuvabastust.
3.1.2. Kalandusettevõtjatele antav riigiabi
(22)
Tänu kalapüügiriskide ennetamise fondi tegevusele naftatoodete futuuriturgudel võimaldas põhjenduses 17 nimetatud finantssoodustus fondiga liitunud kalandusettevõtjatel osta mootorikütust soodushinnaga.
(23)
Kalandusettevõtjatele antud õigus arvata oma tuludest maha kalapüügiriskide ennetamise fondile makstud sissemaksed kergendas nende ettevõtjate eelarvete tavapärast finantskoormust. Kuna õiguse aluseks oli eelarveküsimustega tegeleva ministri otsus, on tegemist riigi antava soodustusega.
(24)
Ettevõtjad, kellel oli õigus teha põhjenduses 22 nimetatud mahaarvamisi, said finantseelised võrreldes Euroopa Liidu teiste kalandusettevõtjatega. Ühtlasi mõjutasid need finantseelised liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustasid või ähvardasid kahjustada konkurentsi. Seetõttu on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(25)
Teiselt poolt, võttes arvesse abi C-9/06 ametliku uurimise käigus levitatud dokumendis „Kalapüügiriskide ennetamise fondi üksikasjalik kasutusjuhend” toodud teavet, leidis komisjon, et kui kütuse eeldataval kulul põhineva deklaratsiooni alusel järgmiseks aastaks arvestatavate kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtavate sissemaksete arvestuslik alus osutus suuremaks kui tegelik kütusekulu, jäi laevaomanikule ikkagi õigus teha tulust mahaarvamine täies ulatuses. Selline põhimõte võis innustada laevaomanikke näitama oma tagatisvajadust ülemääraselt suurena üksnes eesmärgiga kasutada sellest tulenevat maksusoodustust.
(26)
Sama dokumendi põhjal leidis komisjon, et teatavatel fondi liikmetel, kelle tegevus ei olnud seotud kalandusega, kuid kes „soovisid ametiühingule avaldada moraalset toetust”, oli samuti võimalus arvata oma tuludest maha kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtud sissemaksed isegi juhul, kui need ei olnud seotud tagatisriskiga.
3.2. Kokkusobivus siseturuga
(27)
Selles küsimuses viitab komisjon otsuses 2008/936/EÜ esitatud analüüsile. Komisjon leidis, et tegemist on kalapüügiriskide ennetamise fondile ja kalandusettevõtjatele antava tegevusabiga ja mitte ükski Euroopa Liidu toimimise lepingu säte ega muu komisjoni poolt riigiabide valdkonnas vastuvõetud õiguslik vahend ei võimalda pidada sellist abi siseturuga kokkusobivaks.
(28)
Selles lähtuvalt tegi komisjon Prantsusmaale teatavaks oma tõsised kahtlused kõnealuse abi siseturuga kokkusobivuse kohta.
4. PRANTSUSMAA MÄRKUSED
4.1. Kalandusettevõtjate suhtes kohaldatav maksundusmeede
(29)
Prantsusmaa on seisukohal, et kalandusettevõtjate suhtes kohaldatavate maksundusmeetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga, kuivõrd kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtavad sissemaksed moodustavad osa nende ettevõtjate tegevuse teostamiseks vajalikest üldkuludest. Üldise maksuseadustiku artikli 39 kohaselt võib sellised kulud aga maksustatavast tulust maha arvata. Seega tuleb kõnealuste sissemaksete tulust mahaarvamist käsitada üldmeetme rakendamisena, mistõttu ei ole tegemist riigiabiga.
(30)
Prantsusmaa tunnistab, et põhjenduses 7 nimetatud kirjades ei ole esitatud mingit teavet sissemaksete tagastamise kohta. Kuid seejuures täpsustab Prantsusmaa, et see ei tähenda, et sissemaksete tagastamisel puudub igasugune maksunduslik mõju. Vastavalt maksustatava tulu kindlaksmääramise osas kohaldatavatele üldõiguse sätetele, on kalapüügiriskide ennetamise fondi poolt tema liikmetest kalandusettevõtjatele tagastatavate sissemaksete näol tegemist tuluga, mille suhtes kohaldatakse ettevõtete tulumaksu. Prantsusmaa täpsustab samuti, et juhul, kui kütuse hind ületab tagatiskonventsioonis kindlaks määratud piirväärtuse, käsitatakse ka kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmetele makstavat hüvitist tuluna, mille suhtes kohaldatakse tulumaksu. Seetõttu ei ole liikmetel mingit huvi näidata oma tagatisvajadust tegelikkusest suuremana, sest see tähendaks täiendavat maksustamist.
(31)
Teiselt poolt märgib Prantsusmaa, et abimeetme selektiivset iseloomu võib põhjendada meetme üldise süsteemi olemuse ja majandusliku korraldusega. Sellest tulenevalt võib olla õiguspäraseid põhjendusi diferentseeritud lähenemise rakendamiseks ja vajaduse korral vastavate soodustuste andmiseks. Samas ei esitanud Prantsusmaa mingeid andmeid, mis võimaldaksid kõnealuses olukorras põhjendada diferentseeritud lähenemist kalandusettevõtjatele.
4.2. Kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksundusmeede
(32)
Prantsusmaa on seisukohal, et kalapüügiriskide ennetamise fondi tüüpi ühingute maksuvabastust põhjendab asjaolu, et ühingul puudub tulunduslik eesmärk ning et tegemist on ametiühinguga.
(33)
Prantsusmaa märgib, et selline seisukoht on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega. Ettevõtlusmaksu eesmärgiks on nimelt maksustada tulundusliku eesmärgiga tegevust. Sellest põhimõttest lähtuvalt meenutab Prantsusmaa, et komisjon on oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (10) (edaspidi „otsese maksustamise teatis”) leidnud, et maksundussüsteemi olemusest tulenevalt võib olla põhjendatud mittetulundusliku eesmärgiga ettevõtete vabastamine tulumaksust.
5. HINNANG
(34)
Uurimismenetluse alustamise otsuses esitatud hinnang tuleb läbi vaadata ja seda tuleb täiendada vastavalt Prantsusmaa poolt 8. septembril ja 29. novembril 2008 esitatud märkustele (vt põhjendused 5 ja 6).
(35)
Analüüs tehakse lähtuvalt kalapüügiriskide ennetamise fondi kahest tegevusvaldkonnast, milleks on optsioonidega kauplemine nafta ja naftasaadute futuuriturgudel ning oma kalandusettevõtjatest liikmetele kas kütuse kuu keskmise võrdlushinna ja „maksimaalse hüvitatava hinna” vahelise erinevuse suuruse hüvitise või liitri pealt 30 sendi suuruse summa maksmine, sõltuvalt perioodist.
5.1. Kalandusettevõtjate suhtes kohaldatav maksundusmeede
(36)
Kõnealune maksundusmeede seisneb selles, et kalandusettevõtjatel on õigus arvata maksustatavast tulust maha kalapüügiriskide ennetamise fondile tehtud sissemaksed.
(37)
Prantsusmaa on seisukohal, et selle mahaarvamise näol ei ole tegemist riigiabiga, kuivõrd kõnealused sissemaksed kuuluvad nende ettevõtjate tegevuse üldkulude hulka ja Prantsusmaa maksusüsteemi kohaselt võib need maksustatavast tulust maha arvata. Seetõttu on tegemist üldmeetmega ning kõnealuse mahaarvamise näol ei ole tegemist riigiabiga.
(38)
Komisjon märgib, et üldise maksuseadustiku artikli 39 kohaselt on üldkulud tõepoolest lubatud ettevõtja kasumist maha arvata. Tegemist on üldmeetmega, mida kohaldatakse kõikide ettevõtjate suhtes, sõltumata nende tegevusvaldkonnast. Selline mahaarvamisõigus tuleneb seega maksundusmeetmest, mis on kättesaadav kõikidele äriühingutele, mis on loetletud „otsese maksustamise teatise” punktis 13. Sellest lähtuvalt ei ole sellise meetme näol, mida kohaldatakse ühetaoliselt kõikide ettevõtjate ja kõikide toodete suhtes, tegemist riigiabiga.
(39)
Prantsusmaa märgib, et üldkulude maksustatavast tulust mahaarvamise puhul peetakse silmas kulude laadi. Kui kulud on tehtud ettevõtja huvides, võib neid tulust põhimõtteliselt maha arvata. Seejuures kuuluvad kutseorganisatsioonidele (ametiühingud, kaubanduskojad jne.) tehtud sissemaksed üldjuhul selliste kulude hulka, mis on tehtud ettevõtluse huvides ning nende mahaarvamine maksustatavast tulust on seetõttu lubatud. Kuivõrd kalapüügiriskide ennetamise fondi näol on tegemist ametiühinguga, on ka sellele fondile tehtavad sissemaksed eespool kirjeldatud laadi.
(40)
Lisaks sellele märkis komisjon otsuse 2008/936/EÜ põhjenduses 20, et „seega on kalapüügiriskide ennetamise fond korraldatud vastastikuse kindlustuse andjana, mis pakub oma liikmetele sissemaksete eest teatavaid teenuseid”.
(41)
Tagatississemaksed moodustavad osa ettevõtjate poolt erinevate riskide vastu kindlustamiseks kantavatest kuludest. Üheks selliseks riskiks on ka naftahindade kõikumine. Need kulud on vahetult seotud erialase tegevusega ning nende eesmärk ei ole suurendada ettevõtja kasumit, mistõttu on need sissemaksed üldkuludena lubatud maksustatavast tulust maha arvata. Seega võib järeldada, et sissemakseid, mida tehakse kalapüügiriskide ennetamise fondile seoses naftahinna kõikumise riskiga, on lubatud Prantsusmaa üldise maksuseadustiku artikli 39 kohaselt arvata maha ettevõtja maksustatavast tulust. Sel juhul on tegemist üldmeetmega. Sellist mahaarvamist ei ole käsitata seega riigiabina.
5.2. Kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksundusmeede
(42)
Komisjon märgib, et kalapüügiriskide ennetamise fond lõpetas tegevuse 27. veebruaril 2008. Kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatav maksustamiskord lõppes samast kuupäevast.
(43)
Komisjon märgib samuti, et likvideerimismenetluse tulemusel lõppes täielikult kalapüügiriskide ennetamise fondi mis tahes majandustegevus. Kalapüügiriskide ennetamise fondi ülesandeid ja varasid ei antud üle mõnele muule ettevõtjale. Varad, mis kalapüügiriskide ennetamise fondil võisid tegevuse lõpetamise päeval veel olemas olla, anti riigieelarvelise avalik-õigusliku ettevõtja OFIMER vahendusel üle riigile.
(44)
Seetõttu on komisjon seisukohal, et isegi kui eeldada, et kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatud maksundusmeetmed andsid kalapüügiriskide ennetamise fondile eelise ja kahjustasid konkurentsi, lõppes see kahjustamine koos kalapüügiriskide fondi tegevuse lõppemisega ja talle eeliste andvate meetmete peatamisega. Seda arvesse võttes ei oleks komisjoni otsusel kõnealuse maksuabi olemasolu ja selle võimaliku siseturuga kooskõlas olemise kohta enam mingit praktilist mõju.
(45)
Seetõttu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes alustatud ametlik uurimismenetlus muutunud ülearuseks.
6. KOKKUVÕTE
(46)
Jaotise 5 alljaotises 1 esitatud analüüsi alusel leiab komisjon, et kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmetele võimaldatud maksusoodustuse puhul ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(47)
Jaotise 5 alljaotises 2 esitatud põhjenduste alusel leiab komisjon, et kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes algatatud menetlus on ülearune,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Prantsusmaa poolt kalandusettevõtete suhtes kohaldatavate maksundusmeetmete näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Lõpetatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatavate maksundusmeetmete osas alustatud uurimismenetlus.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Prantsusmaale.
Brüssel, 23. juuni 2010