РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 559/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за прекратяване на частичното междинно преразглеждане относно изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определен полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално членове 19 и 24 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия. Окончателните констатации и заключения от ускореното преразглеждане, проведено в съответствие с член 20 от основния регламент, са изложени в Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета (5) след частично междинно преразглеждане („последно разследване в рамките на преразглеждането“). Изравнителните мерки се състоят в налагането на специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито от 69,4 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители.
(2)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/07 (6) Комисията стига до извода, че констатациите за антисубсидийните мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd. следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (7) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на PET с произход от, inter alia, Индия. Впоследствие съгласно член 11, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (8) беше проведено преразглеждане (преразглеждане за нов износител) по отношение на South Asian Petrochem Ltd, а окончателните констатации и заключения от него са посочени в Регламент (ЕО) № 1646/2005 на Съвета (9). След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 след разследване в рамките на частично междинно преразглеждане. Размерът на мерките беше определен с оглед на нивото на отстраняване на вредата и беше под формата на налагане на специфични антидъмпингови мита. Ставката на митото варира от 87,5 EUR/т до 200,9 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито в размер на 153,6 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители („настоящите антидъмпингови мерки“).
(4)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/06 (11) Комисията стига до извода, че констатациите за антидъмпинговите мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
С Решение 2005/697/ЕО (12) Комисията прие гаранции, предложени от South Asian Petrochem Ltd, с които се определя минимална вносна цена („гаранцията“). След промяна на наименованието, в известие 2010/C 335/05 (13) Комисията стига до извода, че предложената от South Asian Petrochem Ltd гаранция следва да се прилага по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Започване на частично междинно преразглеждане
(6)
В съответствие с член 19 от основния регламент, от страна на Dhunseri Petrochem & Tea Limited - индийски производител износител на PET (наричан по-долу „заявителят“), беше подадено заявление за частично междинно преразглеждане. Заявлението беше ограничено по обхват до субсидирането и до заявителя. Същевременно заявителят поиска и преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки. Остатъчните антидъмпингови и изравнителни мита са приложими към вноса на продукти, произведени от заявителя, а продажбите на заявителя за Съюза се покриват от гаранцията.
(7)
Заявителят предостави prima facie доказателства, че по-нататъшното налагане на мярката на нейното настоящо равнище вече не е необходимо за компенсиране на подлежащото на изравняване субсидиране. Заявителят по-специално предостави prima facie доказателства, че сумата на неговата субсидия е намаляла до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общото ниво на субсидията вероятно се дължи най-вече на преустановяването на статута му на експортно ориентирана единица (EOU). Схемата за EOU е съставлявала по-голямата част (13,5 %) от установеното по време на ускореното преразглеждане субсидиране в размер на 13,9 %.
(8)
Установявайки след обсъждане с Консултативния комитет, че заявлението съдържа достатъчно prima facie доказателства, на 2 април 2011 г. Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане (наричано по-долу „настоящото преразглеждане“) в съответствие с член 19 от основния регламент с известие 2011/С 102/08 (14). Обхватът на преразглеждането беше ограничен до проверка на субсидирането по отношение на заявителя.
1.4. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата на износа и сдружението на производителите от Съюза за започването на преразглеждането. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(10)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване, като то ѝ беше предоставено.
(11)
С цел получаване на информацията, която смята за необходима за своето разследване, Комисията изпрати въпросник до заявителя и до правителството на Индия („ПИ“) и получи отговори в рамките на посочения за целта срок.
(12)
Комисията изиска и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на субсидирането. Комисията извърши проверки на място в помещенията на заявителя в Колката, Индия и в сградите на ПИ в Ню Делхи (Генералната дирекция за външна търговия и Министерството на търговията) и в Колката (Министерство на търговията и промишлеността, Правителство на Западен Бенгал).
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането
(13)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
1.6. Успоредно провеждано антидъмпингово разследване
(14)
На 2 април 2011 г. с известие 2011/С 102/09 (15) Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, като обхватът му беше ограничен до разглеждането на дъмпинга по отношение на заявителя.
(15)
При успоредното антидъмпингово разследване беше установено, че промените не са с дълготраен характер. Вследствие на това разследването в рамките на преразглеждането беше прекратено, без да бъдат изменени действащите мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, който е предмет на преразглеждането, е PET с вискозитет 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(17)
В хода на разследването беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в Индия и продаван в Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите си характеристики и употребата си с продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия. Следователно се приема заключението, че продуктите, продавани на вътрешния пазар и на пазара за износ, са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
3.1. Субсидиране
(18)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и от заявителя, и отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставяне на субсидии:
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
г)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
д)
Схема за експортно кредитиране („ECS“);
е)
Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“).
Регионални схеми:
ж)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“).
(19)
Схемите, посочени в букви а) - г) от съображение 18, се основават на Закона за (развитие и регулиране на) външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите, посветени на външнотърговската политика („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са документите относно ВТП, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ влезе в сила през август 2009 г. Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 04-09 г. и ВТП 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(20)
Схемата под буква д) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(21)
Схемата под буква е) се основава на Закона за данъка върху дохода от 1961 г., който се изменя с годишния Финансов закон.
(22)
Схемата под буква ж) се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие на Министерството на търговията и промишлеността на Западен Бенгал № 580-CI/H от 22 юни 1999 г., последно заменено с известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (наричана по-долу „DEPBS“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(24)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(25)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през РПП за настоящото разследване беше 8 % от цената франко борд при горна граница от INR 58/кг. В резултат на това максималната полза е INR 4,64/кг.
(26)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. В момента на сделката по износа износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да се осъществи износът на стоките, в хода на процедурата по изпращането им индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за конкретната сделка по износ. Към момента на издаване на товарителницата за износ износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. Следователно няма възможност за изменения на равнището на ползата със задна дата.
(27)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос без ограничения на всякакви стоки, с изключение на производствено оборудване. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(28)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS. Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена малка наказателна такса (напр. 10 % от размера).
(29)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(30)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява ликвидността му.
(31)
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(32)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърди заявителят. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат за участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, е достатъчно износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Отмяна на DEPBS
(33)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPB получава последно удължаване за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не беше публикувано последващо удължаване на срока, DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. нататък. Следователно след 30 септември 2011 г. заявителят не се възползва от тази схема. Следователно е необходимо да се провери дали в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да бъдат наложени мерки спрямо тази схема.
(34)
Във връзка с това беше установено, че заявителят е получил подобни ползи и по успоредно действащата схема за възстановяване на мита. Процентът на възстановяване на митото за РЕТ беше 5,5 % от стойността франко борд, при максимална граница от INR 5,50/кг. Схемата за възстановяване на мита обаче не е била използвана по време на РПП, поради което размерът на субсидията за тази схема не може да се изчисли.
(35)
Заявителят изтъкна, че схемата за възстановяване на мита е в съответствие с „насоките за влагането на суровини в производствения процес“, посочени в приложение II към основния регламент, по-специално част I от това приложение. Както и при DEPBS, беше установено, че процентът на възстановяване на мита се определя независимо от това дали вносните мита са реално платени или не.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(36)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, беше изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение беше счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, като това е финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(37)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема по време на РПП.
(38)
Когато бяха отправени обосновани искания, таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха извадени от така установените кредити, така че размерът на субсидията да се получи като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(39)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(40)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена за заявителя през РПП във връзка с тази схема, възлиза на 6,7 %.
3.3. Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („ЕPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)
(41)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никакви ползи от схемите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не беше необходимо тези схеми да се анализират допълнително в рамките на настоящото разследване.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(42)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(43)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо прилагане
(44)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса, ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 5 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(45)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
(46)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за EPCGS
(47)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(48)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Заявителят изказа твърдението, че по отношение на купуването на производствено оборудване субсидиите по EPCGS не следва да се разглеждат като зависещи от извършването на износ, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП. Следователно не следва те да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че субсидията като такава зависи от извършването на износ, т.е. тя нямаше да бъде предоставена, ако дружеството не беше поело определено задължение за износ.
(49)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото то не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(50)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответния отрасъл, т.е. 18,93 години. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата във времето. За тази цел за подходящ беше сметнат лихвеният процент на търговските банки, прилаган в Индия по време на РПП за заеми в местна валута.
(51)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(52)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,6 %.
3.5. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(53)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14 и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(54)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(55)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността франко борд на изнасяните по тази схема продукти. От схемата са изключени някои видове износ, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи по схеми за специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(56)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(57)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при предоставянето на митническия кредит.
(58)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за FMS
(59)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS облагодетелстват износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(60)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(61)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии беше изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на РПП беше установено, че съществува и която е осчетоводявана от заявителя на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(63)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, е по-малко от 0,1 %.
3.6. Режим за експортно кредитиране („ECS“)
(64)
Беше установено, че заявителят се е възползвал от преференциални лихвени проценти за финансиране на своя износ по време на РПП до 30 юни 2011 г. Правното основание за този преференциален лихвен процент е описано в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp) BC 07/04.02.02/2009-10 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ, адресиран до всички търговски банки в Индия.
(65)
На 1 юли 2011 г. редът и условията за ECS са преразгледани в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp). BC.04/04.02.002/2011-12 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ. При преразгледаните условия не се предоставят никакви ползи на заявителя. В съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент тази схема не следва да подлежи на изравнителни мерки.
3.7. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)
(66)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза по ITES през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
3.8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
(67)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от данък върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
а) Правно основание
(68)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал (наричано по-долу „ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и промишлеността на ПЗБ.
б) Критерии за допустимост
(69)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право да се ползват от тази схема. Независимо от това има дълъг списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за допустимост (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо прилагане
(70)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който предприятието е или ще бъде разположено.
г) Заключение
(71)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Това стимулиране облагодетелства и дружествата, като подобрява финансовото им състояние, тъй като не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(72)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(73)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(74)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) беше разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчислената по този начин ставка на субсидията възлиза на 1,4 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(75)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразен ad valorem, за заявителя възлиза на 8,7 %. Този размер на субсидирането надхвърлят прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(76)
Равнищата на субсидиране, установени в рамките на настоящата процедура, за заявителя са, както следва:
Схеми
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
ОБЩО
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Поради това се счита, че в съответствие с член 19 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.10. Устойчив характер на промяната на обстоятелствата по отношение на субсидирането
(78)
В съответствие с член 19, параграф 4 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(79)
Беше установено, че през РПП заявителят e продължил да се възползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на ПИ. В допълнение, ставката на субсидията, установена при настоящото преразглеждане, е по-ниска от установената при последното разследване в рамките на преразглеждането. Също така беше установено, че промените, посочени от заявителя в съображение 7, действително са се осъществили. Реално заявителят не се е ползвал от схемата за EOU през периода на РПП, както е посочено в съображение 41.
(80)
Също така обаче беше установено, че най-важната схема, използвана от заявителя по време на РПП - DEBPS, е била преустановена на 30 септември 2011 г., а в момента заявителят се възползва от друга схема, която не е била използвана през РПП - възстановяването на мита. Следователно е очевидно, че преобладаващата ситуация през РПП не е с дълготраен характер, тъй като междувременно тя се е променила значително.
(81)
Следователно се прави заключението, че разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане следва да бъде прекратено без изменение на действащите изравнителни мерки. Заявителят, както и останалите заинтересовани страни, бяха информирани за фактите и съображенията, на които се основава намерението да се препоръча преустановяване на разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на полиетилентерефталат, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20 и с произход от, inter alia, Индия, се прекратява без изменение на действащите мерки.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 559/2012,
26. juuni 2012,
millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 19 ja 24,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed
(1)
Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) kehtestanud teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Algmääruse artikli 20 kohase kiirendatud korras läbivaatamise lõplikud järeldused on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1645/2005 (3). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (4) lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „viimati toimunud läbivaatamise uurimine”) tulemusena muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (5) tasakaalustavat tollimaksu. Tasakaalustavad meetmed on kehtestatud koguselise tollimaksuna. Individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0-106,5 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 69,4 eurot tonni kohta.
(2)
Pärast seda kui üks India äriühing South Asian Petrochem Ltd muutis oma nime, märkis komisjon teates 2010/C 335/07 (6), et subsiidiumivastase uurimise käigus äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud järeldused peaksid kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes.
1.2. Kehtivad dumpinguvastased meetmed
(3)
Määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (7) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Seejärel viidi äriühingu South Asian Petrochem Ltd suhtes läbi nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (8) artikli 11 lõike 4 kohane läbivaatamine (edaspidi „uut eksportijat käsitlev läbivaatamine”) ning selle lõplikud järeldused sätestati nõukogu määruses (EÜ) nr 1646/2005 (9). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (10) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Dumpinguvastaseid meetmeid muudeti määrusega (EÜ) nr 1286/2008 pärast osalist vahepealset läbivaatamist. Need meetmed kehtestati kahju kõrvaldamise tasemel koguseliste dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 87,5-200,9 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 153,6 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”).
(4)
Pärast seda kui üks India äriühing South Asian Petrochem Ltd muutis oma nime, märkis komisjon teates 2010/C 335/06 (11), et dumpinguvastase uurimise käigus äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud järeldused peaksid kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes.
(5)
Otsusega 2005/697/EÜ (12) kiitis komisjon heaks äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustuse müüa minimaalse impordihinnaga (edaspidi „kohustus”). Pärast äriühingu nime muutmist esitas komisjon teates 2010/C 335/05 (13) järelduse, et äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustus peaks kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes.
1.3. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(6)
Äriühing Dhunseri Petrochem & Tea Limited, India eksportiv polüetüleentereftalaadi tootja (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas taotluse algmääruse artikli 19 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks. Taotluses piirduti taotluse esitajaga seotud subsideerimisega. Taotluse esitaja soovis ka, et samal ajal vaadataks läbi kehtivad dumpinguvastased meetmed. Taotluse esitaja toodetud toodete impordi suhtes kohaldatakse dumpinguvastast jääktollimaksu ja tasakaalustavaid tollimakse ning kui taotluse esitaja müüb oma tooteid liitu, peab ta täitma võetud kohustust.
(7)
Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole tasakaalustatava subsiidiumi tagajärgede korvamiseks enam vajalik. Ennekõike esitas taotluse esitaja esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et tema subsiidium on vähenenud selgelt alla tollimaksumäära, mida tema suhtes praegu kohaldatakse. Kõnealune subsiidiumi üldise taseme vähenemine olevat peamiselt seotud asjaoluga, et äriühingut ei käsitata enam ekspordisuunitlusega üksusena. Kiirendatud korras toimunud läbivaatamise käigus kehtestati subsiidiumide suuruseks 13,9 %; suurem osa neist subsiidiumidest, nimelt 13,5 % on arvutatud ekspordisuunitlusega üksuste kava alusel.
(8)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 2. aprillil 2011 teatega 2011/C 102/08 (14), et algatab vastavalt algmääruse artiklile 19 osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „käesolev läbivaatamine”). Läbivaatamine piirdus taotluse esitajaga seotud subsideerimise uurimisega.
1.4. Uurimisega seotud isikud
(9)
Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, eksportiva riigi esindajatele ning liidu tootjate ühendusele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(10)
Üks huvitatud isik taotles ärakuulamist ja talle anti selleks võimalus.
(11)
Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon küsimustiku taotluse esitajale ja India valitsusele ning sai vastused selleks ette nähtud tähtaja jooksul.
(12)
Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Komisjon korraldas kontrollkäigud taotluse esitaja valdustesse Indias Kolkatas ja India valitsuse valdustesse New Delhis (väliskaubanduse peadirektoraat ja kaubandusministeerium) ja Kolkatas (kaubandus- ja tööstuskoda, Lääne-Bengali valitsus).
1.5. Läbivaatamise uurimisperiood
(13)
Subsiidiumi uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2010 kuni 31. märts 2011 („läbivaatamise uurimisperiood”).
1.6. Samal aja toimunud dumpinguvastaste meetmete uurimine
(14)
2. aprillil 2011 teatas komisjon teatega 2011/C 102/09 (15) praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel, läbivaatamisel piirduti taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.
(15)
Samal ajal toimunud dumpinguvastaste meetmete uurimise käigus leiti, et tegemist ei ole püsiva iseloomuga muutustega. Seepärast lõpetati läbivaatamisega seotud uurimine ilma kehtivaid meetmeid muutmata.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(16)
Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem, ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
2.2. Samasugune toode
(17)
Uurimise käigus leidis kinnitust, et Indias toodetud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve kui Indias toodetud ja sealsel siseturul müüdaval tootel. Seetõttu jõuti järeldusele, et kõnealuseid siseturul ja eksportturul müüdavaid tooteid tuleb käsitada samasuguse tootena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.
3. UURIMISE TULEMUSED
3.1. Subsideerimine
(18)
India valitsuse ja taotluse esitaja esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.
Üleriigilised kavad:
a)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava);
b)
ekspordisuunitlusega üksused (Export Oriented Units - EOU)/eksportkauba tootmise eritsoonid (Export Processing Zones - EPZ)/erimajandustsoonid (Special Economic Zones - SEZ);
c)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava);
d)
Focus Market kava (Focus Market Scheme - FM-kava);
e)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - EC-kava);
f)
tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme - ITE-kava),
Piirkondlikud kavad:
g)
Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme).
(19)
Põhjenduse 18 punktides a-d nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika (Foreign Trade Policy - FTP) dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi puhul on olulised kaks FTP dokumenti: FTP 2004-2009 ja FTP 2009-2014. Viimane jõustus 2009. aasta augustis. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „FTP 2004-2009” ja „FTP 2009-2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP I 2004-2009” ja „HOP I 2009-2014”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.
(20)
Punktis e nimetatud kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad Reserve Bank of India’l (RBI) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.
(21)
Punktis f nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.
(22)
Punktis g nimetatud kava haldab Lääne-Bengali valitsus ja selle on sätestanud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 580-CI/H, mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
3.2. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava või DEPBS)
a) Õiguslik alus
(23)
Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004-2009 ja FTP 2009-2014 punktis 4.3 ning HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite 4. peatükis.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(24)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) DEPB-kava rakendamine
(25)
Kriteeriumidele vastav eksportija võib taotleda DEPBS-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPBS-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Krediidimäärad on kindlaks määratud sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote DEPBS-määr oli praeguse uurimise läbivaatamise uurimisperioodil 8 % FOB-väärtusest ja maksimaalne väärtus oli INR 58/kg. Seega on maksimaalne võimalik kasu INR 4,64/kg.
(26)
Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPBS-krediidi summat, mis on selle eksporditehingu jaoks ette nähtud. Ekspordi saatearve väljastamisel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamise aluseks on DEPBS-määr, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seepärast ei saa toetuse taset tagasiulatuvalt muuta.
(27)
Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPBS-krediiti kajastada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa omamaisel turul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPBS-krediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast.
(28)
DEPBS-krediidi taotlused täidetakse elektrooniliselt ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. Tegelikult puuduvad DEPBS-krediidi suhtes kohaldatavad ranged tähtajad. DEPBS-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis ületavad menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 punktis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega. Peale selle on menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 punktis 9.3 selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võib alati arvesse võtta, kui kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast).
(29)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil.
d) Järeldused DEPB-kava kohta
(30)
DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPBS-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust.
(31)
Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(32)
Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, nagu taotluse esitaja väitis. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ega III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus toetust saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.
e) DEPB-kava kehtetuks tunnistamine
(33)
17. juunil 2011 avaldatud riikliku teatisega 54 (RE-2010)/2009-2014 pikendati DEPB-kava viimast korda veel kolmeks kuuks, seega 30. septembrini 2011. Kuna pärast seda ei ole avaldatud ühtegi pikendamisteadet, siis on DEPB-kava alates 30. septembrist 2011 kehtetu. Seega ei saa taotlejad pärast 30. septembrit 2011 selle kava alusel hüvitist. Kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleb kontrollida, kas selle kava suhtes on vaja meetmeid kehtestada.
(34)
Sellega seoses tehti kindlaks, et taotluse esitaja sai sarnaseid toetusi vastavalt paralleelsele tollimaksu tagastuskavale. Polüetüleentereftalaadi puhul kehtiv tollimaksu tagastamise määr oli 5,5 % FOB-väärtusest ja maksimaalne summa INR 5,50/kg. Kuna aga läbivaatamise uurimiseperioodil tollimaksu tagastuskava ei kasutatud, ei ole võimalik subsiidiumisummat selle kava puhul arvutada.
(35)
Taotluse esitaja väitis, et tollimaksu tagastuskava vastab algmääruse II lisas sätestatud juhendile sisendite tarbimise kohta tootmisprotsessis, eelkõige kõnealuse lisa I osale. Ent nii nagu DEPB-kavagi puhul tehti siin kindlaks, et tollimaksu tagastusmäär on kindlaks määratud sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.
f) Subsiidiumisumma arvutamine
(36)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamise uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
(37)
Ülaltoodut arvestades peeti asjakohaseks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui kõigi selle kava raames läbivaatamise uurimisperioodil tehtud eksporditehingutega saadud krediitide summat.
(38)
Põhjendatud nõuete esitamisel lahutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 teise lõigu punktile a krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadi subsiidiumisummad (lugeja).
(39)
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega, mis oli asjakohane nimetaja, sest subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.
(40)
Eespoolöeldut arvestades on taotluse esitaja puhul selle kava raames kindlaks tehtud subsiidiumi määr läbivaatamise uurimisperioodil 6,7 %.
3.3. Ekspordisuunitlusega üksused / eksportkauba tootmise eritsoonid / erimajandustsoonid
(41)
Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil ekspordi suunitlusega üksuste, eksportkauba tootmise eritsoonide ega erimajandustsoonide kavade kaudu mingit toetust. Seetõttu ei olnud nimetatud kavade edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
3.4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava)
a) Õiguslik alus
(42)
EPCG-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004-2009 ja FTP 2009-2014 5. peatükis ning HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite 5. peatükis.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(43)
Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.
c) Praktiline rakendamine
(44)
Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (5 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks. FTP 2009-2014 kohaselt võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.
(45)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvabast impordist saadava tulu ise ära kasutada. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.
(46)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil.
d) Järeldus EPCG-kava kohta
(47)
EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.
(48)
Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast käsitatakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetse ja tasakaalustatavana. Taotluse esitaja väitis, et EPCG-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne läbivaatamise uurimisperioodi. Seetõttu ei tuleks neid pidada konkreetseteks subsiidiumideks ega tasakaalustada. Kuid kõnealune väide lükati tagasi. Siinkohal tuleb rõhutada, et subsiidium sõltus eksporditegevusest, st seda ei oleks antud, kui ettevõte ei oleks võtnud teatavat ekspordikohustust.
(49)
EPCG-kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, sest neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(50)
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus (18,93 aastat). Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks kasutada Indias läbivaatamise uurimisperioodil kehtinud kohalikus vääringus laenude turuintressimäära.
(51)
Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest.
(52)
Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 0,6 %.
3.5. Focus Market kava (Focus Market Scheme - FM-kava)
a) Õiguslik alus
(53)
FM-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004-2009 punktides 3.9.1-3.9.2.2 ja FTP 2009-2014 punktides 3.14.1-3.14.3 ning HOP 2004-2009 I köite punktides 3.20-3.20.3 ja HOP 2009-2014 I köite punktides 3.8-3.8.2.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(54)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Praktiline rakendamine
(55)
Selle kava raames on õigus saada tollimaksukrediiti 2,5 % ulatuses kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 lisas 37-C. Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava alla teatavat tüüpi kaubad, st teemandid, väärismetallid, maak, teravili, suhkur ja naftasaadused.
(56)
FM-kava raames antav tollimaksukrediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks.
(57)
Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimus. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt ekspordiarve, maksearve, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.
(58)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil.
d) Järeldus FM-kava kohta
(59)
FM-kava raames võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FM-kava raames antav tollimaksu krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks on FM-kava raames antav tollimaksu krediit kasulik eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.
(60)
Lisaks sõltub FM-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(61)
Kõnealust kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FM-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib toorainet. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on FM-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu oma tooraine kohapeal ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Veelgi enam, eksportija võib kasutada FM-kava raames antavat tollimaksu krediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(62)
Tasakaalustava subsiidiumi summa arvutamisel võeti arvesse subsiidiumi saaja kasu, mida ta läbivaatamise uurimisperioodil sai ning mis tehti kindlaks taotluse esitaja raamatupidamisse kantud eksporditehingu toimumise tekkepõhise tulu alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
(63)
Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli alla 0,1 %.
3.6. Ekspordi krediteerimise kava (EC-kava)
(64)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja sai läbivaatamise uurimisperioodil kuni 30. juunini 2011 ekspordi rahastamise pealt kasu soodsate intressimäärade tõttu. Soodsa intressimäära kehtestamise õiguslik alus on sätestatud RBI poolt kõikidele India kommertspankadele suunatud koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10.
(65)
1. juulil 2011 vaadati EC-kava tingimused läbi ja avaldati RBI koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 04/04.02.002/2011-12. Läbivaadatud tingimuste kohaselt taotluse esitajale toetust ei antud. Seetõttu vastavalt baasmääruse artikli 15 lõikele 1 ei tohiks seda kava tasakaalustada.
3.7. Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme - ITE-kava)
(66)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja läbivaatamise uurimisperioodil ITE-kava alusel toetust ei saanud. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
3.8. Lääne-Bengali sooduskava 1999 (West Bengal Incentive Scheme 1999 - WBI-kava 1999)
(67)
Lääne-Bengali osariik teeb toetuse saamise tingimustele vastavatele tööstusettevõtetele soodustusi mitmesuguste toetuste vormis, sealhulgas müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu tagastamise vormis, seda tehakse tööstuse arengu soodustamiseks osariigi majanduslikult vähem arenenud piirkondades.
a) Õiguslik alus
(68)
Lääne-Bengali valitsuse kohaldatava kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teatises nr 580-CI/H.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(69)
Selle kava alusel on õigus toetust saada ettevõtetel, kes loovad uue tööstusüksuse või laiendavad suuremahuliselt olemasolevat tööstusüksust majanduslikult vähem arenenud piirkonnas. On olemas ka pikk nimekiri neist tootmisharudest, milles tegutsevad ettevõtted nende kavade alusel soodustusi taotleda ei saa (negatiivsete tootmisharude nimekiri).
c) Praktiline rakendamine
(70)
Selle kava raames peavad ettevõtted investeerima majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Need piirkonnad, mis esindavad Lääne-Bengali osariigi kindlaid territoriaalüksusi, klassifitseeritakse vastavalt nende majanduslikule arengule erinevatesse kategooriasse ning osariigi arenenud piirkondade osalemine sooduskavades ei ole lubatud. Soodustuste summa kindlaksmääramise peamisteks kriteeriumiteks on investeeringu suurus ja piirkond, kus ettevõte praegu või tulevikus asub.
d) Järeldus
(71)
Selle kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kava kujutab endast Lääne-Bengali valitsuse finantstoetust, sest pakutud soodustused, antud juhul müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu tagastamine, vähendavad maksutulu, mida valitsus muidu saaks. Lisaks sellele toovad need soodustused ettevõttele kasu, parandades selle finantsolukorda, kuna maksud, mis tuleks muidu tasuda, jäävad maksmata.
(72)
Veel enam, see kava on regionaalselt eristav algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest on kättesaadav ettevõtetele, kes on investeerinud kindlaksmääratud geograafilistesse piirkondadesse, mis kuuluvad asjaomase osariigi jurisdiktsiooni alla. Kava ei ole kättesaadav ettevõtetele, mis asuvad neist piirkondadest väljaspool, ning lisaks on toetuse suurus piirkonniti erinev.
(73)
Seepärast on WBI-kava 1999 tasakaalustatav.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(74)
Subsiidiumi suurus arvutati müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu summa alusel, mis oleks tavajuhul läbivaatamise uurimisperioodi jooksul maksmisele kuulunud, kuid mis jäeti mainitud kava raames maksmata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 jaotati subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodi kogukäibele (nimetaja), sest subsiidium ei sõltu ekspordist ning seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguse põhjal. Saadud subsiidiumimääraks saadi 1,4 %.
3.9. Tasakaalustatavate subsiidiumide summad
(75)
Taotluse esitaja puhul on algmääruse kohaselt määratletud tasakaalustatavate subsiidiumide suurus väärtuse alusel kokku 8,7 %. Nimetatud subsiidiumisumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud de minimis läve.
(76)
Käesolevas menetluses kindlaks tehtud subsideerimise tase taotluse esitaja puhul on järgmine:
Kavad
DEPB-kava
EPCG-kava
FM-kava
WBI-kava
Kokku
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Seepärast leitakse, lähtudes algmääruse artiklist 19, et subsideerimine jätkus läbivaatamise uurimisperioodil.
3.10. Subsideerimisega seotud muutunud asjaolude püsivus
(78)
Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 4 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(79)
Tehti kindlaks, et läbivaatamise uurimisperioodil sai taotluse esitaja jätkuvalt India valitsuselt tasakaalustatavaid subsiidiume. Käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr on aga märkimisväärselt madalam viimati toimunud uurimise käigus kindlaks tehtust. Veel tehti kindlaks, et põhjenduses 7 kirjeldatud muutused, millele taotluse esitaja osutas, olid tõepoolest aset leidnud. Taotluse esitaja ei saa läbivaatamise uurimisperioodil enam kasu EOU-kava alusel (nagu on kirjeldatud põhjenduses 41).
(80)
Veel tehti kindlaks, et taotluse esitajale läbivaatamise uurimisperioodil enim kasu toonud kava (st DEBP-kava) alusel katkestati soodustuste maksmine 30. septembril 2011 ja taotluse esitaja kasutab praegu ühte teist kava (st tollimaksu tagastamise kava), mida ta läbivaatamise uurimisperioodil ei kasutanud. Seega on ilmselge, et läbivaatamise uurimisperioodil valitsenud olukord ei ole püsivat laadi, sest juba vahepeal on toimunud olulisi muutusi.
(81)
Seega jõuti järeldusele, et osalise vahepealse läbivaatamise uurimine tuleks lõpetada kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid muutmata. Taotluse esitajat ja teisi asjaomaseid isikuid teavitati asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek uurimise lõpetamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Muu hulgas Indiast pärit ja praegu CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse kehtivaid meetmeid muutmata.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 26. juuni 2012