РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1030/2010 НА СЪВЕТА
от 17 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1467/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат (РЕТ) с произход, inter alia, от Китайската народна република („окончателните антидъмпингови мерки“). Наложените нива на митото достигаха до 22,9 %, което съответства на 184 EUR/t, за вноса с произход от Китайската народна република („засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
След преразглеждане във връзка с нов износител съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 2167/2005 (3) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1467/2004.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 13 май 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ („заявителят“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на PET.
(4)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие бе основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет Комисията установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Съобразно с това на 18 август 2009 г. Комисията обяви с известие за започване на процедура (5) („известие за започване на процедура“) започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Успоредни процедури
(6)
Следва да се отбележи, че на 3 септември 2009 г. Комисията обяви също така започването на антидъмпингова процедура (6) съгласно член 5 от основния регламент и на процедура относно субсидирането (7) съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8), по отношение на вноса на някои видове РЕТ с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(7)
С Регламент (ЕС) № 857/2010, публикуван на 29 септември 2010 г. (9), Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства. По същото време Комисията прекрати антидъмпинговата процедура (10).
4. Разследване
4.1. Разследван период
(8)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми подалите жалбата производители, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците, потребителите, за които е известно, че са засегнати, и техните сдружения, както и производителите износители и представителите на засегнатата държава износител за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедура.
(10)
Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза, производители износители и вносители беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, искана в известието за започване на процедура.
(12)
Четиринадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от петима производители от Съюза, които осъществяват 65 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители от Съюза за несвързани клиенти в ЕС.
(13)
Тъй като само двама китайски производители износители предоставиха исканата информация, за тях не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Само един вносител предостави исканата информация и се съгласи да бъде включен в представителната извадка. Вследствие на това не бе необходимо изготвяне на представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(15)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители от Съюза, на производителите износители и на всички потребители и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и на тези, които заявиха своя интерес в сроковете, определени в известието за започване на процедура. Въпросници бяха изпратени и на известните производители от САЩ („предвидената държава аналог“).
(16)
Попълнени въпросници бяха получени от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, от седем потребители в Съюза, трима доставчици на суровини и двама производители от САЩ. Освен това седем съдействащи производители от Съюза представиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата. Не бяха получени обаче попълнени въпросници от китайските производители износители.
(17)
В хода на разследването един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе в състояние да предостави всички искани данни и поради това се наложи представителната извадка да бъде намалена до четирима производители, които осъществяват 47 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Novapet SA, Испания,
-
Equipolymers srl, Италия,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Литва,
-
UAB Neo Group, Литва;
б)
потребители в Съюза
-
Puccetti, Италия;
в)
производители от САЩ
-
M&G Polymers USA, LLC, САЩ,
-
StarPet Inc., САЩ.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Разглежданият продукт е същият като този, обект на първоначалното разследване, а именно полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от КНР.
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди направената при първоначалното разследване констатация, че разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на техния вътрешен пазар и за трети държави, както и продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
(23)
Поради липсата на значителен по обем внос от КНР в Съюза не бе възможно той да се използва като основа за представителна по отношение на дъмпинга констатация. Поради това изчислението на дъмпинга бе направено на основата на експортните цени от КНР, а вниманието при разследването бе съсредоточено върху вероятността от повтаряне на дъмпинга.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(24)
Като се вземе предвид фактът, че нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, изложените по-долу заключения се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно - данни от Евростат и от искането за преразглеждане.
3.1. Връзка между нормалната стойност и експортните цени за трети държави
(25)
Поради липсата на съдействащи производители износители от КНР бе направено сравнение между продажните цени на вътрешния пазар на трета държава с пазарна икономика и експортните цени от КНР за трети държави в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(26)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, в съответствие с разпоредбите в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена на основата на цената или на изградената нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или ако това не е възможно - на всяка друга разумна основа, включително и цената, действително платената или платима в Съюза за сходния продукт, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване на процедура беше предвидено САЩ да бъдат използвани като подходяща държава аналог с цел установяване на нормална стойност за КНР, като заинтересованите страни бяха поканени да изразят своето мнение относно целесъобразността на този избор. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог при първоначалното разследване. Поради това бе счетено, че САЩ са подходяща държава аналог.
(28)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от производителите от държавата аналог, а именно на основата на действително платената или платима цена на вътрешния пазар на САЩ за продукти, за които бе установено, че са се продавали при обичайни търговски условия.
(29)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар на несвързани клиенти от съдействащите производители от САЩ.
(30)
Първоначално бе установено за всеки от двамата съдействащи производители износители от САЩ дали общите им продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те съставляват 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени и от двамата производители от САЩ по време на разследвания период, бяха счетени за достатъчно представителни.
(31)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта бе определен делът на продажби на вътрешния пазар с печалба на сходния продукт на независими клиенти по време на РПП.
(32)
Тъй като обемът на продажбите с печалба на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на продажбите с печалба.
(33)
Както бе обяснено по-горе, при липсата на значителен по обем внос и с оглед на липсата на каквото и да било съдействие от страна на производителите износители от КНР, експортната цена бе разгледана на основата на наличните данни от статистическите данни за износа на КНР по отношение на количеството и стойността на износа на КНР за нейните три най-големи пазара (Япония, Украйна и Съединените щати), тъй като тези данни представляваха най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент. Износът за тези пазари е съставлявал приблизително 50 % от износа на КНР на продукта, обект на разследването.
(34)
Статистическите данни за износа на КНР показаха, че експортните цени за горепосочените трети държави са били по-ниски от определената нормална стойност за КНР. В действителност разследването установи, че като цяло тази ценова разлика по време на РПП е варирала между 14 % и 38 %. Това показва, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга на износа за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2. Неизползвани производствени мощности
(35)
При липса на друга информация относно производството и капацитета анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент на основата на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане.
(36)
Съгласно наличната информация и при липса на каквато и да било информация, сочеща противното, през разглеждания период производственият капацитет на КНР е нараснал с 16 %. През РПП използването на капацитета е било на ниво от приблизително 72 %. Следователно неизползваните производствени мощности са били значителни, достигайки излишък от 700 000 тона. При задействане на тези неизползвани мощности китайското производство би могло да доставя до 23 % от потреблението на Съюза.
(37)
Освен това, тъй като се очаква производственият капацитет в КНР да нарасне в много по-голяма степен в сравнение с потреблението на вътрешния пазар, може да се направи предположение, че голяма част от евентуално увеличение на производството ще бъде ориентирана за износ.
4. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Като се има предвид, че цените за износ на продукта, обект на разследването, за основните пазари за износ на КНР са под нормалната стойност, определена по време на РПП, и въз основа на нарастващия свободен капацитет се счита, че ако мерките отпаднат, има вероятност от увеличаване на обема на китайския износ за ЕС на дъмпингови цени.
(39)
В контекста на горепосоченото съществува вероятност от повтаряне на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от 17 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(41)
От тези 17 производители 12 съдействаха изцяло при разследването. Беше установено, че тези 12 производители съставляват основна част, в случая повече от 80 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Поради тази причина 12-те съдействащи производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и са наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“. Останалите производители от Съюза са наричани по-нататък „другите производители от Съюза“. Тези други производители от Съюза не подкрепиха активно жалбата, нито ѝ се противопоставиха.
(42)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, които я предоставиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе направен въз основа на предоставената от тях информация.
(43)
Следва да се отбележи, че пазарът на ЕС за РЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чието управление е разположено извън ЕС. Пазарът е в процес на консолидиране, като напоследък се наблюдават редица случаи на поглъщане и на прекратяване на дейността. Така например от 2009 г. насам бяха закрити предприятията за производство на РЕТ на „Tergal Fibers“ (Франция), „Invista“ (Германия) и „Artenius“ (Обединеното кралство), докато в същото време „Indorama“ погълна предишните предприятия „Eastman“ в Обединеното кралство и в Нидерландия.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(44)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на ЕС, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(45)
Потреблението в Съюза на продукта, обект на разследването, е нараснало между 2006 г. и РПП с 11 %. По-конкретно, явното търсене се е увеличило през 2007 г. с 8 %, леко е спаднало между 2007 г. и 2008 г. (с 2 процентни пункта) и е нараснало с още 5 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
106
111
Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китайската народна република
(46)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в ЕС е останал относително малък и дори е намалял през разглеждания период. През РПП той е достигнал 13 483 тона, което съответства на пазарен дял от 0,4 %. Цените на китайския внос са останали стабилни между 2006 г. и 2008 г., а след това рязко са спаднали до 897 EUR/тон на равнище CIF през РПП, т.е. с 12 процентни пункта в сравнение с цените през 2008 г.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
16 425
20 159
18 001
13 483
Индекс (2006 г. = 100)
100
123
110
82
Пазарен дял на вноса от КНР
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 011
1 008
1 020
897
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
101
89
Източник: Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
(47)
Както бе посочено по-горе в съображение 6 и следващите съображения, успоредно с настоящото преразглеждане бяха проведени антидъмпингова процедура и процедура относно субсидирането във връзка с вноса на РЕТ от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(48)
Обемът на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства в ЕС е нараснал значително през разглеждания период и е достигнал 304 202 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 10,2 %. Цените на този внос са били дори по-ниски от цените на вноса от КНР.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (в тонове)
55 939
67 067
218 248
304 202
Индекс (2006 г. = 100)
100
120
390
544
Пазарен дял на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
1 023
1 015
882
Източник: Евростат
б) Внос от Република Корея
(49)
От 2000 г. насам по отношение на Република Корея се прилагат антидъмпингови мита. За две корейски дружества обаче се прилага нулево антидъмпингово мито, а в рамките на разследването бе установено, че нивото на внос от Република Корея продължава да бъде високо и е нараснало значително през разглеждания период. Корейският внос се е увеличил с близо 150 % в периода от 2006 г. до РПП, а неговият съответен пазарен дял е нараснал от 3,5 % през 2006 г. на 7,7 % през РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Южна Корея (в тонове)
94 023
130 994
177 341
231 107
Индекс (2006 г. = 100)
100
139
189
246
Пазарен дял на вноса от Южна Корея
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 084
1 071
1 063
914
Източник: Евростат
(50)
Средната цена на корейския внос е останала по принцип малко под средните цени на производителите от Съюза. Цените на корейския внос обаче са били по-високи от средните цени на вноса от КНР.
в) Внос от други трети държави, непосочени по-горе
(51)
Обемът на вноса на разглеждания продукт в ЕС от други трети държави леко се е увеличил през разглеждания период и е достигнал 428 396 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 14,3 %. Цените на този внос са били относително високи и над нивото на съответните цени от КНР и държавите в успоредно провежданите разследвания, както и над средното равнище на цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
337 036
407 253
344 626
428 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
102
127
Пазарен дял на вноса от други трети държави
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 159
1 127
1 135
978
Източник: Евростат
(52)
От гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от други трети държави не е оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(53)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(54)
Производството на Съюза е намаляло с 4 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, то е нараснало с 5 % през 2007 г., като е достигнало приблизително 2 570 000 тона, но рязко е спаднало с 10 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и леко се е увеличило с 1 процентен пункт в периода от 2008 г. до РПП, когато е достигнало приблизително 2 300 000 тона.
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
95
96
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(55)
Производственият капацитет на производителите от Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. По-конкретно, той се е увеличил с 1 % през 2007 г., с още 5 процентни пункта през 2008 г. и дори с още 9 процентни пункта през РПП.
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
106
115
Използване на капацитета
83 %
87 %
75 %
69 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
90
84
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(56)
Използването на капацитета е било 83 % през 2006 г., достигнало е ниво от 87 % през 2007 г., но впоследствие е спаднало до 75 % през 2008 г. и до едва 69 % през РПП. Намаляващата степен на използване през 2008 г. и през РПП е отразила намалялото производство и увеличения производствен капацитет през този период.
в) Обем на продажбите
(57)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял слабо. През 2007 г. продажбите са се увеличили с 5 %, но през следващата година са спаднали малко под стойностите за 2006 г., а през РПП са били с 3 % под равнището от 2006 г. на ниво от около 2 100 000 тона. Като се има предвид ограниченият обем на стоковите наличности, динамиката на продажбите следва отблизо тенденциите в производството.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Продажби на ЕС (в тонове)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
99
97
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(58)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 10 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 85 % през 2006 г. на 75 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че, независимо от нарасналото потребление, продажбите на промишлеността на Съюза са спаднали с 3 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че същата тенденция към намаление бе констатирана и по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
94
88
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и Евростат
д) Растеж
(59)
В периода от 2006 г. до РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза е намалял с 3 %, а пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 10 процентни пункта. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Трудова заетост
(60)
Равнището на трудова заетост на производителите от Съюза е намаляло с 15 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, броят на заетите лица значително е намалял от 2 400 през 2006 г. до 2 100 през 2007 г. или с 13 % и е останал близо до това ниво през 2008 г. и РПП. Спадът през 2007 г. отразява предприетите от редица производители от ЕС усилия за преструктуриране.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
2 410
2 100
2 060
2 057
Индекс (2006 г. = 100)
100
87
85
85
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Производителност
(61)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 12 %. Това представлява отражение на факта, че производството е намаляло в по-малка степен в сравнение с равнището на трудова заетост и представлява показател за повишената ефективност на производителите от Съюза. Това е особено видно през 2007 г., когато производството се е увеличило при намалено равнище на заетост, а производителността е била с 21 % по-висока в сравнение с 2006 г.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
1 013
1 224
1 130
1 137
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
112
112
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
з) Фактори с въздействие върху продажните цени
(62)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са останали стабилни в периода от 2006 г. до 2008 г. на равнище от около 1 100 EUR/тон. През РПП средногодишната продажна цена е намаляла с 12 %, като е достигнала 977 EUR/тон. Средногодишната продажна цена не отразява месечните или дори всекидневните колебания в цените на РЕТ на европейския (и световния) пазар, но се счита за достатъчна, за да очертае тенденцията през разглеждания период. Продажните цени на PET обикновено следват тенденциите в цените на основните му суровини (главно пречистена терефталова киселина - ПТК и моноетилен гликол - МЕГ), тъй като те представляват до 80 % от общите разходи за производството на PET.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
1 110
1 105
1 111
977
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
100
88
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(63)
Следва да се припомни, че поради много малкия понастоящем обем на вноса на РЕТ от КНР не бе направено изчисление на дъмпинга. При все това, както е посочено в съображение 39, вероятността от повтаряне на дъмпинга бе установена на основата на цените за трети държави и на излишъка в капацитета. По отношение на възстановяването от дъмпинга в миналото е важно да се припомни, че след налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса от КНР промишлеността на Съюза бе изправена пред субсидиран внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, което доведе до налагане през м. юни 2010 г. на временни изравнителни мерки (11). Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Стокови наличности
(64)
Обемът на стоковите наличности в края на периода на включените в представителната извадка производители е намалял с 22 % в периода от 2006 г. до РПП. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват под 5 % от годишното производство и поради това относимостта на този показател към анализа на вредата е ограничена.
Таблица 13
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
61 374
57 920
46 951
47 582
Индекс (2006 г. = 100)
100
94
77
78
Източник: отговори на въпросника
б) Възнаграждения
(65)
Годишните разходи за труд са нараснали с 11 % между 2006 г. и 2007 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още 9 процентни пункта през РПП в сравнение с 2008 г., като са достигнали същото ниво като през 2006 г. По този начин разходите за труд като цяло са останали стабилни.
Таблица 14
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
111
109
100
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е запазила отрицателните си стойности и дори е намаляла от -6,9 % на -7,5 %. По-конкретно положението във връзка с рентабилността на включените в представителната извадка производители се е подобрило през 2007 г., когато нетните загуби са възлизали на едва -1,5 % от нетните продажби, но през 2008 г. загубите са се увеличили рязко до -9,3 %. През РПП положението слабо се е подобрило.
Таблица 15
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в ЕС (% от нетните продажби)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Източник: отговори на въпросника
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се e увеличила от равнище от -9,6 % през 2006 г. на -3,1 % през 2007 г. През 2008 г. е намаляла до -16,8 %, а през РПП отново се е увеличила до -12,3 %. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е запазила отрицателните си стойности и се е понижила с 2,7 процентни пункта.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
През 2006 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с отрицателни стойности, а именно в размер на -18,5 млн. евро. През 2007 г. положението се е подобрило значително, като стойността е станала положителна (19,8 млн. евро), но през 2008 г. се е влошило съществено (стойност от -42 млн. евро), а впоследствие през РПП е достигната отрицателна стойност в размер на -11 млн. евро. Като цяло през разглеждания период положението по отношение на паричния поток се е подобрило независимо от запазилите се отрицателни стойности.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 16
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Индекс (2006 г. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(70)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка дружества в производството на сходния продукт са намалели с 34 % в периода от 2006 г. до 2007 г., след което - с още 59 процентни пункта в периода от 2007 г. до 2008 г., а впоследствие - през РПП - са намалели слабо в сравнение с 2008 г. Като цяло през разглеждания период инвестициите са намалели с 96 %. Частично обяснение за този рязък спад в инвестициите може да бъде фактът, че през 2006 г.и 2007 г. са били придобити нови производствени линии, с които се е целяло повишаване на капацитета.
Таблица 17
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
7
4
Източник: отговори на въпросника
(71)
Счита се, че ниското ниво на инвестиции през 2008 г. и РПП е в резултат на уязвимото понастоящем финансово положение на промишлеността на Съюза.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(72)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на производителите от Съюза са намалели. Въпреки че наблюдаваното намаление не е драстично само по себе си, то трябва да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода от 2006 г. до РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза с 10 процентни пункта до 75 %.
(73)
Същевременно относимите микроикономически показатели сочат ясно изразено влошаване на икономическото състояние на включените в представителната извадка производители от Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са останали отрицателни и като цяло са намалели допълнително в периода от 2006 г. до РПП. Паричният поток през РПП също е останал отрицателен независимо от общото положително развитие.
(74)
С оглед на гореизложеното се достига до заключението, че промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 5, параграф 3 от основния регламент и че състоянието ѝ е много нестабилно и уязвимо и е далеч от равнищата, които биха могли да се очакват, ако се бе възстановила от установената в рамките на първоначалното разследване вреда.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(75)
В съответствие със заключението, направено в съображение 38 по-горе, производителите износители от КНР разполагат със значителен свободен капацитет и с ясно изразен потенциал да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза.
(76)
Експортните цени CIF на РЕТ с произход от КНР за трети държави са били по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза през РПП. Следва да се отбележи, че разликата не е била значителна и като се има предвид, че този внос е обект на конвенционална митническа ставка и на някои такси след осъществяването на вноса, той не е могъл да подбива съществуващите през РПП цени на промишлеността на Съюза. Трябва обаче да се акцентира върху факта, че информацията от успоредната процедура относно субсидирането, посочена в съображение 6, сочи, че цените на промишлеността на Съюза през РПП са били значително занижени поради субсидирания внос от Иран, Пакистан и ОАЕ. Следователно фактът, че през РПП не е имало действително подбиване на цените, не означава, че ако вносът от КНР бъде подновен, това ще стане при ценови равнища, които няма да бъдат вредоносни.
(77)
В действителност едно сравнение на действителните цени на вноса от КНР с невредоносното ценово равнище показа, че вносът от КНР ще доведе до продажба на цени, по-ниски от цените (невредоносни) на промишлеността на Съюза. Следователно при липса на антидъмпингови мита върху вноса с произход от КНР, всеки увеличен обем на вероятно дъмпингов внос от КНР би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл вреда.
(78)
Освен това, като се има предвид съществуващият в КНР свободен капацитет по отношение на РЕТ, в съчетание с факта, че износителите от КНР по всяка вероятност ще се опитат да си възвърнат загубените пазарни дялове, една отмяна на мерките по всяка вероятност би довела до по-ниски експортни цени. Това би засилило натиска върху цените, като може да се очаква допълнително отрицателно въздействие върху вече уязвимото и претърпяло съществена вреда положение на промишлеността на Съюза.
(79)
Въпреки че въздействието на вноса от КНР върху съществуващото понастоящем нестабилно положение на промишлеността на Съюза е било ограничено поради ниските равнища на внос през разглеждания период, това по всяка вероятност би се променило, ако мерките отпаднат. Ако мерките бъдат отменени и промишлеността на Съюза бъде изправена пред повишени обеми на внос от КНР на дъмпингови цени, това определено би довело до по-нататъшно влошаване на нейното вече нестабилно финансово положение и до допълнителни загуби.
2. Заключение относно продължаването/повтарянето на вредата
(80)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките срещу КНР по всяка вероятност би довело до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(81)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено проучване дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(82)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в чиито рамки съответно се анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(83)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване или повтаряне на вредоносен дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(84)
Продължаването на действието на антидъмпинговите мерки върху вноса от засегнатата държава би увеличило възможността промишлеността на Съюза да достигне разумно обосновано равнище на рентабилност, тъй като би спомогнало да се предотврати отстраняването на промишлеността на Съюза от пазара чрез значителен по обем дъмпингов внос от КНР. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на което промишлеността на Съюза не би могла издържи. Поради това промишлеността на Съюза би продължила да извлича полза от запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
(85)
Съответно се достига до заключението, че е ясно, че запазването на антидъмпинговите мерки срещу КНР е в интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(86)
Както бе посочено по-горе, само един вносител предостави информация в рамките на процедурата по изготвяне на представителната извадка. Този вносител се противопостави категорично на продължаването на мерките, въпреки че не декларира внос от КНР. Следователно се достига до заключението, че запазването на мерките срещу вноса от КНР не би оказало значително въздействие върху дейността на този посредник.
(87)
Няма представена относима информация от други вносители. Като се има предвид, че вносът от другите държави, по отношение на които има действащи антидъмпингови мерки, не е преустановен и че е на разположение внос от държави, по отношение на които не се прилагат антидъмпингови мерки (напр. Оман, САЩ, Бразилия), се счита, че вносителите могат да продължат да ползват тези алтернативни източници за доставка.
(88)
Като се има предвид, че няма доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(89)
Трима доставчици на суровини (двама на ПТК и един на МЕГ) съдействаха при разследването, като представиха попълнен въпросник в определения срок. Наетият в техните европейски производствени съоръжения персонал, участващ в производството на ПТК/МЕГ, е наброявал около 700 лица.
(90)
Съдействащите производители на ПТК са източник на около 50 % от покупките на ПТК, осъществени от включените в представителната извадка производители от Съюза. Производителите на ПТК са силно зависими от състоянието на производителите на РЕТ, които са техните основни клиенти. Ниските цени на РЕТ намират израз в по-ниски цени на ПТК и в по-ниски маржове за производителите на ПТК. Вследствие на това се счита, че налагането на мерки по отношение на дъмпинговия внос на РЕТ би било от полза за производителите на ПТК.
(91)
Що се отнася до съдействащия доставчик на МЕГ, тази суровина представлява под 10 % от неговия общ оборот. По отношение на МЕГ се отбелязва, че употребата в производството на РЕТ не е неговата единствена или дори основна употреба и че производителите на МЕГ са по-малко зависими от положението на промишления отрасъл, свързан с РЕТ. Въпреки това трудностите на отрасъла на РЕТ може да окажат известно ограничено въздействие върху доставчиците на МЕГ, най-малкото в краткосрочен до средносрочен план.
(92)
С оглед на горепосоченото се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР би било в интерес на доставчиците на суровини.
4. Интерес на потребителите
(93)
РЕТ, обект на настоящата процедура (т.е. с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, т.нар. „материал за бутилки“), се използва предимно за производството на бутилки за вода и други напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни в твърдо състояние или детергенти) и за производството на листове е в процес на разработване, но остава относително ограничено. Бутилките от РЕТ се произвеждат в два етапа: i) първоначално се изготвя заготовка чрез шприцформа от РЕТ и ii) по-късно заготовката се загрява и издухва в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува РЕТ, произвежда заготовката и я издухва в бутилка) или да бъде ограничено до втория етап (издухване на заготовка до получаване на бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(94)
Бутилките от РЕТ се пълнят с вода и/или други напитки от бутилиращи дружества („бутилировачи“). Бутилировачите често участват в търговската дейност с РЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с подизпълнители преработватели и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на РЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват РЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(95)
Вследствие на това може да се направи разграничение между две групи от потребители:
-
преработватели и/или производители на бутилки - те купуват РЕТ директно от производителите, преработват го в заготовки (или бутилки) и го продават за по-нататъшна преработка (или пълнене), и
-
бутилировачи - те купуват РЕТ за своите подизпълнители - производители на бутилки/преработватели (пълно ишлеме), или договарят цената, на която подизпълнителят преработвател и/или производител на бутилки ще получи РЕТ (полуишлеме).
(96)
В рамките на настоящото разследване бе осъществен контакт с над 70 потребители, но само седем от тях (преработватели и бутилировачи) решиха да съдействат, попълвайки въпросник.
(97)
Установено бе, че съдействащите потребители са внесли едва пренебрежими количества РЕТ от засегнатата държава, като са ползвали като източник предимно производителите от Съюза и/или от други държави.
(98)
Като се има предвид фактът, че все така съществуват алтернативни източници на доставка и че понастоящем потребителите са внесли едва твърде ограничени обеми от разглеждания продукт от КНР, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху потребителите от Съюза.
(99)
След разгласяването на основните факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки, някои заинтересовани страни, и по-конкретно потребители, представиха своите коментари.
(100)
Поискалите преразглеждането производители от Съюза по принцип се съгласиха с констатациите, направени в рамките на разследването, и по-конкретно със заключенията във връзка с интереса на Съюза.
(101)
От друга страна, седем потребители и едно сдружение на потребители категорично се противопоставиха на повторното налагане на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки, като заявиха, че в констатациите на Комисията във връзка с интереса на Съюза съществуват сериозни пропуски и неточности, без обаче да обосноват допълнително своите твърдения.
(102)
С оглед на липсата на каквито и да било доказателства в подкрепа на твърденията във връзка с предполагаемата неточност на констатациите на Комисията тези твърдения бяха отхвърлени като необосновани.
(103)
След разгласяването съдействащият вносител също се противопостави категорично на повторното налагане на мерките.
(104)
Тази заинтересована страна заяви, че Комисията не е отчела надлежно интереса на отрасъла на потребителите на РЕТ, на който - както се твърди, би навредило всяко едно увеличение на цената на РЕТ, тъй като не би бил в състояние да прехвърли по веригата такова увеличение на разходите.
(105)
В тази връзка следва да се отбележи, че тази заинтересована страна не е доказала по какъв начин и в каква степен на практика запазването на вече съществуващите мерки би могло да доведе до повишение на цената на РЕТ на пазара на Съюза.
(106)
Следва също така да се посочи, че, като се отчита относително ниската степен на съдействие от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, няма информация по случая, която да сочи, че продължаването на мерките би имало непропорционално въздействие върху потребителите.
(107)
Вследствие на това и въз основа на наличната информация се счита, че запазването на мерките няма да окаже непропорционално отрицателно въздействие върху равнището на цените на РЕТ в ЕС и поради това така представеното от вносителя посредник твърдение за отрицателното въздействие върху потребителите се отхвърля.
(108)
Същата заинтересована страна заяви, че Комисията не е проучила въздействието от продължаването на съществуващите понастоящем мерки върху дружествата, занимаващи се с опаковки от РЕТ, и вследствие на това анализът на интереса на Съюза е непълен и неправилен.
(109)
В това отношение следва да се посочи, че след започването на настоящото преразглеждане отзиви бяха получени едва от седем потребители и наличната в рамките на настоящата процедура информация не позволява да се анализира интересът на тази подгрупа от потребители в Съюза.
(110)
Получените след разгласяването коментари, в това число коментарите от дружествата, занимаващи се с опаковане, не бяха подкрепени с доказателства (както бе посочено в съображения 101 и 102 по-горе) и тяхното използване с цел по-изчерпателен анализ по отношение на опаковъчната промишленост не бе възможно.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(112)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(113)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на РЕТ с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(114)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделни дружества са приложими единствено за вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества и следователно - от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(115)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални ставки на митата,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. и Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) и Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Всички останали дружества
184
A999
(3) В случаите, когато стоките са били повредени преди пускането им в свободно обращение и в резултат на това цената, която е действително платена или подлежаща на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (13), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределени на цената, която е действително платена или подлежаща на плащане.
(4) Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 ноември 2010 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1030/2010,
17. november 2010,
millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/2004 (2) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina”) pärit impordi suhtes kehtestatud tollimaksumäärad ulatusid kuni 22,9 %ni, seega oli tollimaks kuni 184 eurot tonni kohta.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 2167/2005 (3) määrust (EÜ) nr 1467/2004.
2. Läbivaatamistaotlus
(3)
Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (4) sai komisjon 13. mail 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % liidu PETi kogutoodangust.
(4)
Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
(5)
Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega otsustas komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid. Seetõttu andis komisjon 18. augustil 2009. aasta algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) (5) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
3. Paralleelsed menetlused
(6)
Tuleb märkida, et 3. septembril 2009 teatas komisjon veel dumpinguvastase menetluse algatamisest (6) kooskõlas algmääruse artikliga 5 ja subsiidiumidevastase menetluse algatamisest (7) kooskõlas nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikliga 10 Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava PETi impordi suhtes.
(7)
29. septembril 2010 avaldatud määrusega (EL) nr 857/2010 (9) kehtestas nõukogu Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Samal ajal lõpetas komisjon dumpinguvastase menetluse (10).
4. Uurimine
4.1. Uurimisperiood
(8)
Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(9)
Komisjon andis meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(10)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(11)
Arvestades liidu tootjate, eksportivate tootjate ja importijate suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(12)
Küsitud teabe esitas 14 liidu tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest liidu tootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus.
(13)
Kuna küsitud teabe esitas ainult kaks Hiina eksportivat tootjat, ei olnud vaja valimit moodustada.
(14)
Küsitud teabe esitas ainult üks importija, kes nõustus ka valimis osalema. Seega sõltumatute importijate puhul ei olnud vaja valimit moodustada.
(15)
Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Küsimustik saadeti ka teadaolevatele tootjatele USAs (edaspidi „kavandatud võrdlusriik”).
(16)
Küsimustikule esitasid vastused viis valimisse kaasatud liidu tootjat, seitse liidu kasutajat, kolm tooraine tarnijat ja kaks USA tootjat. Lisaks esitasid seitse koostööd teinud liidu tootjat nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks. Hiina eksportivatelt tootjatelt küsimustiku vastuseid ei saadud.
(17)
Uurimise käigus ei suutnud üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kaasati neli äriühingut, kelle müük moodustas 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist.
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Novapet SA, Hispaania;
-
Equipolymers srl, Itaalia;
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu:
-
UAB Neo Group, Leedu;
b)
kasutajad liidus
-
Puccetti, Itaalia;
c)
USA tootjad
-
M&G Polymers USA, LLC, USA;
-
StarPet Inc., USA.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(19)
Vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises, st Hiinast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 39076020 alla.
(20)
Läbivaatamise menetluse käigus leidsid kinnitust esialgse uurimise järeldused, et vaatlusalune toode, eksportivate tootjate toodetud ning omamaisel turul või kolmandates riikides müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja müüdud tooted on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(21)
Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.
(22)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(23)
Arvestades, et vaatlusalust toodet ei impordita Hiinast liitu olulistes kogustes, ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi. Seega Hiina ekspordihindade põhjal dumpingut ei arvutatud, vaid keskenduti uurimisel üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele.
3. Impordi areng meetmete tühistamise korral
(24)
Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt Eurostatilt saadud ja läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal.
3.1. Normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos
(25)
Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 võrreldi kolmanda turumajandusriigi omamaiseid müügihindu Hiinast kolmandasse riiki suunatud ekspordi hindadega.
(26)
Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.
(27)
Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ja huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses mingeid märkusi või vastuväiteid. USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Seetõttu jõuti järeldusele, et USA on sobiv võrdlusriik.
(28)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tootetüüpide eest makstud või makstavate hindade alusel.
(29)
Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.
(30)
Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA mõlema koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. USA mõlema tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.
(31)
Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.
(32)
Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.
(33)
Nagu eespool selgitatud, kuna kõnealust toodet ei impordita märkimisväärses koguses ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, vaadeldi ekspordihinda lähtuvalt Hiina ekspordistatistika kättesaadavatest andmetest Hiinast pärit ekspordi mahu ja väärtuse kohta kolmel tähtsamal eksporditurul (Jaapan, Ukraina, USA), sest see oli algmääruse artikli 18 kohaselt parim kättesaadav teave. Eksport nendele turgudele moodustas ligikaudu 50 % vaatlusaluse toote Hiinast pärit ekspordist.
(34)
Hiina ekspordistatistika andmetest selgus, et ekspordihind eespool nimetatud kolmandatesse riikidesse oli väiksem kui Hiina puhul kehtestatud normaalväärtus. Uurimisel tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 14-38 %. See osutab liitu suunduva ekspordi dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete tühistamise korral.
3.2. Vaba tootmisvõimsus
(35)
Muu teabe puudumisel tootmise ja tootmisvõimsuse kohta lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 läbivaatamistaotluses esitatud teabest.
(36)
Toetudes kättesaadavatele andmetele ning vastupidist tõendavate andmete puudumisel leiti, et Hiina tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutati ligikaudu 72 % tootmisvõimsusest. Vaba tootmisvõimsus oli seega märkimisväärne ning ületas 700 000 tonni. Kasutades vaba tootmisvõimsust, suudaks Hiina toodang katta kuni 23 % liidu tarbimisest.
(37)
Kuna eelduste kohaselt kasvab Hiina tootmisvõimsus palju kiiremini kui omamaine nõudlus, suunatakse suur osa suurenenud tootmismahust tõenäoliselt ekspordiks.
4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(38)
Võttes arvesse, et uurimisaluse toote ekspordihinnad Hiina peamistel eksporditurgudel on väiksemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks määratud normaalväärtus, ning võttes arvesse vaba tootmisvõimsuse suurenemist, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb dumpinguhindadega ekspordi maht Hiinast Euroopa Liitu.
(39)
Võttes arvesse eespool esitatut, kordub dumping tõenäoliselt meetmete tühistamise korral.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(40)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(41)
Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd teinud tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole taotlust aktiivselt toetanud ega olnud ka selle vastu.
(42)
Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
(43)
Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriik) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastmani tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(44)
Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.
(45)
Uurimisaluse toote tarbimine liidus suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal (2 protsendipunkti) ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 5 protsendipunkti.
Tabel 1
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi kogutarbimine (tonnides)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006 = 100)
100
108
106
111
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
2. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
(46)
Vaatlusalusel perioodil püsis vaatlusaluse toote ELi suunatud dumpinguhinnaga impordi maht suhteliselt madalal tasemel ning isegi vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli sellise impordi maht 13 483 tonni, mis vastas 0,4 % turuosale. 2006. ja 2008. aasta vahel oli Hiinast pärit impordi hind stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes CIF-hind järsult 897 euroni tonni eest, st 12 protsendipunkti võrreldes 2008. aasta hinnaga.
Tabel 2
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiinast pärit impordi maht (tonnides)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006 = 100)
100
123
110
82
Hiinast pärit impordi turuosa
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006 = 100)
100
100
101
89
Allikas: Eurostat
3. Import muudest kolmandatest riikidest
a) Import Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest
(47)
Nagu selgitatud eespool põhjenduses 6 jj, toimus käesoleva läbivaatamisega paralleelselt ka dumpingu- ja subsiidiumidevastane menetlus Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit PETi impordi suhtes.
(48)
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 304 202 tonnini, mis vastas 10,2 % turuosale. Kõnealuse impordi hind oli isegi madalam kui Hiinast pärit impordi hind.
Tabel 3
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi maht (tonnides)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006 = 100)
100
120
390
544
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi turuosa
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 030
1 023
1 015
882
Allikas: Eurostat
b) Import Korea Vabariigist
(49)
Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 4
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõuna-Koreast pärit impordi maht (tonnides)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006 = 100)
100
139
189
246
Lõuna-Koreast pärit impordi turuosa
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 084
1 071
1 063
914
Allikas: Eurostat
(50)
Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Samas oli Koreast pärit impordi hind kõrgem kui Hiinast pärit impordi keskmine hind.
c) Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit import
(51)
Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil pisut ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 428 396 tonnini, mis vastas 14,3 % turuosale. Kõnealuse impordi hind on suhteliselt kõrge, see on kõrgem kui Hiinast või paralleelse uurimisega hõlmatud riikidest pärit impordi hind ning samuti kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind.
Tabel 5
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006 = 100)
100
121
102
127
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Impordihind (eurot tonni kohta)
1 159
1 127
1 135
978
Allikas: Eurostat
(52)
Eeltoodust võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(53)
Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.
4.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Toodang
(54)
2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmine 4 %. Täpsemalt, 2007. aastal suurenes see 5 % ulatudes ligikaudu 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 1 protsendipunkti, jõudes ligikaudu 2 300 000 tonnini.
Tabel 6
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006 = 100)
100
105
95
96
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(55)
Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 %, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.
Tabel 7
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006 = 100)
100
101
106
115
Tootmisvõimsuse rakendusaste
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006 = 100)
100
105
90
84
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
(56)
Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil.
c) Müügimaht
(57)
Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal suurenes müük 5 %, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.
Tabel 8
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müük ELis (tonnides)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006 = 100)
100
105
99
97
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
d) Turuosa
(58)
Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 85 %-lt 2006. aastal 75 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kaasatud liidu tootjate puhul.
Tabel 9
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootjate turuosa
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
94
88
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.
e) Kasv
(59)
2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht liidu turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.
f) Tööhõive
(60)
2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootjate tööhõive tase 15 %. 2006. aastal oli töötajaid 2 400, 2007. aastaks langes see arv 2 100-ni (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2007. aastal kajastab mitme liidu tootja ümberkorraldusmeetmeid.
Tabel 10
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (isikut)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006 = 100)
100
87
85
85
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
g) Tootlikkus
(61)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra kõrgem kui 2006. aastal.
Tabel 11
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006 = 100)
100
121
112
112
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(62)
Liidu tootjate aastane keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele püsis 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1 100 eurot tonni kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toormaterjalide (puhas tereftaalhape (PTA) ja monoetüleenglükool (MEG)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.
Tabel 12
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku hind ELi turul (euro/tonn)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006 = 100)
100
100
100
88
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
i) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(63)
Tuletatakse meelde, et Hiinast pärit PETi impordi praeguse väga väikese mahu tõttu dumpingut ei arvutatud. Nagu põhjenduses 39 märgitud, on kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinda ja tootmisvõimsuse ülejääki arvesse võttes tõenäoline, et dumping kordub. Seoses toibumisega varasemast dumpingust on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi suhtes tuli liidu tootmisharul võistelda Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud impordiga, mille suhtes kehtestati ajutine tasakaalustav tollimaks 2010. aasta juunis (11). Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
4.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(64)
Valimisse kaasatud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.
Tabel 13
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonni)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006 = 100)
100
94
77
78
Allikas: küsimustiku vastused.
b) Töötasud
(65)
Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahelisel ajal 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.
Tabel 14
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006 = 100)
100
111
109
100
Allikas: küsimustiku vastused.
c) Kulutasuvus ja investeeringutasuvus
(66)
Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes - 6,9 %-lt - 7,5 %-ni. Valimisse kaasatud tootjate kulutasuvuse seis paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes - 1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis - 9,3 %-ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes.
Tabel 15
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi müügi kulutasuvus (% netomüügist)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Näitaja (2006= - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Näitaja (2006= - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Allikas: küsimustiku vastused.
(67)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2006 oli investeeringutasuvuse tase - 9,6 % ja aastal 2007 suurenes see - 3,1 %-ni. 2008. aastal vähenes see - 16,8 %-ni ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes jälle - 12,3 %-ni. Üldiselt oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt negatiivne ning vähenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti.
d) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(68)
Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (- 18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (- 42 miljonit eurot), enne kui jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil - 11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks.
(69)
Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud asjaoluga, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.
Tabel 16
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Allikas: küsimustiku vastused.
e) Investeeringud
(70)
Ajavahemikul 2006-2007 vähenesid valimisse kaasatud äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007-2008 veel 59 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 % võrra. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib osaliselt seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.
Tabel 17
Valim
2006
2007
2008
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006 = 100)
100
66
7
4
Allikas: küsimustiku vastused.
(71)
Investeeringute madal tase 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on ilmselt seotud liidu tootmisharu praeguse ebakindla rahalise olukorraga.
5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(72)
Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele.
(73)
Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kaasatud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatamata üldisele positiivsele arengule, jäi ka rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks.
(74)
Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.
F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete tühistamise korral
(75)
Nagu märgitud põhjenduses 38, on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada liidu turule suunatud ekspordi mahtu.
(76)
Hiinast pärit PETi CIF-hind kolmandates riikides oli väiksem kui liidu tootmisharu keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb märkida, et erinevus ei olnud suur ning võttes arvesse, et kõnealuse impordi suhtes kohaldatakse kokkuleppelist tollimaksumäära ja teatavaid impordijärgseid makse, ei oleks see põhjustanud liidu tootmisharu hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb siiski rõhutada, et põhjenduses 6 nimetatud paralleelselt toimunud subsiidiumidevastase menetluse käigus selgus, et Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud import surus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinna märkimisväärselt alla. Asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ei toimunud, ei tähenda, et Hiinast pärit import ei kahjustaks tootmisharu hinnataset.
(77)
Hiinast pärit impordi praeguse hinna võrdlemisel mittekahjustava hinnatasemega selgub, et Hiinast pärit impordi hind oleks liidu tootmisharu (mittekahjustavast) turuhinnast madalam. Seega juhul, kui Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit väidetava dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat survet ning põhjustaks kahju.
(78)
Võttes arvesse Hiina PETi tootjate vaba tootmisvõimsust ning asjaolu, et Hiina eksportijad soovivad tõenäoliselt tagasi saada oma kaotatud turuosa, kaasneks meetmete tühistamisega ilmselt ekspordihinna langus. See tugevdaks hinnasurvet ning mõjutaks ilmselt negatiivselt ühenduse juba niigi ebakindla ja kahju kannatava tootmisharu olukorda.
(79)
Kuigi impordi piiratud mahu tõttu vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit import liidu tootmisharu praegust ebakindlat olukorda vaid vähesel määral, siis pärast meetmete tühistamist muutub olukord tõenäoliselt täielikult. Kui meetmed tühistataks ning liidu tootmisharu peaks vastu seisma Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevale mahule, halveneks tootmisharu juba niigi nõrk rahaline olukord ning kahju suureneks veelgi.
2. Järeldus kahju jätkumise/kordumise kohta
(80)
Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.
G. LIIDU HUVID
(81)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks.
(82)
Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on läbivaatamine, mistõttu analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, on seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(83)
Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole praegusel juhul liidu huvides.
1. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid
(84)
Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku kasumlikkuse taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral. On olemas suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.
(85)
Seega saab teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks selgelt liidu tootmisharu ja liidu muude tootjate huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(86)
Nagu eespool märgitud, esitas valimi moodustamisel mõningat teavet vaid üks importija. Kõnealune importija oli kindlalt vastu igasugusele meetmete säilitamisele, kuigi ta ise Hiinast ei importinud. Seega jõuti järeldusele, et meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes ei mõjuta märkimisväärselt kõnealuse importija tegevust.
(87)
Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud, ning ka riikidest, mille suhtes mingeid dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), jõuti järeldusele, et importijad saavad jätkata hankimist alternatiivsetest tarneallikatest.
(88)
Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.
3. Liidu toorainetarnijate huvid
(89)
Kolm toorainetarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEGi tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA/MEGi tootmisega.
(90)
Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi tootjatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Seepärast jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik.
(91)
Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad sõltuvad seega veelgi vähem olukorrast polüetüleentereftalaadi tootmisel. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul.
(92)
Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks toorainetarnijate huvides.
4. Kasutajate huvid
(93)
Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on vähemalt 78 ml/g, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks areneb, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.
(94)
Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaati oma pudelite jaoks („hard tolling”).
(95)
Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:
-
töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks), ja
-
villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaati oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”).
(96)
Käesoleva uurimise käigus võeti ühendust rohkem kui 70 kasutajaga, kuid ainult seitse neist (töötlejad ja villijad) otsustasid teha koostööd ja täita küsimustikud.
(97)
Selgus, et koostööd teinud kasutajad importisid asjaomasest riigist PETi vaid tühises koguses ning hankisid seda enamasti liidu tootjatelt ja/või muudest riikidest.
(98)
Võttes arvesse, et alternatiivsed tarneallikad jäävad ka edaspidi alles ning kasutajad importisid vaatlusalust toodet Hiinast praegu vaid väga väikeses mahus, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast pärit impordi suhtes ei avalda liidu kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju.
(99)
Pärast põhiliste asjaolude ning kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada kehtivad meetmed, esitasid mõned huvitatud isikud, eelkõige kasutajad, oma märkused.
(100)
Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad nõustusid põhimõtteliselt uurimistulemustega, eelkõige liidu huvisid käsitlevate järeldustega.
(101)
Teiselt poolt väljendasid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühendus oma tugevat vastuseisu kehtivate dumpinguvastaste meetmete taaskehtestamisele, väites, et komisjoni uurimistulemustes, mis käsitlesid liidu huvisid, on tõsiseid puudusi ja ebatäpsusi; samas ei esitanud nad mingeid tõendeid, mis põhjendanuks nende väidet.
(102)
Võttes arvesse tõendite puudumist komisjoni uurimistulemuste väidetavate ebatäpsuste kohta, lükatakse need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.
(103)
Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist väljendas ka koostööd teinud importija oma tugevat vastuseisu meetmete taaskehtestamisele.
(104)
Huvitatud isik väitis, et komisjon ei võtnud PETi kasutavate tootmisharude huve nõuetekohaselt arvesse ning väidetavalt kahjustab võimalik PETi hinna tõus kasutajaid, kes ei saa suurenevaid kulusid edasi kanda.
(105)
Tuleb märkida, et see huvitatud isik ei suutnud selgitada, kuidas ja millises ulatuses võiks juba kehtivate meetmete säilitamine põhjustada PETi hinna tõusu liidu turul.
(106)
Lisaks märgitakse, et kasutajate võrdlemisi vähese koostöö tõttu käesoleva uurimise käigus puudub teave selle kohta, et meetmete pikendamisel oleks kasutajatele ebaproportsionaalne mõju.
(107)
Lähtudes olemasolevast teabest, jõuti seega järeldusele, et meetmete säilitamisel puudub ebaproportsionaalne negatiivne mõju PETi hinnale ELis ning seega lükatakse tagasi importija väide negatiivse mõju kohta tarbijatele.
(108)
Sama huvitatud isik väitis, et komisjon ei uurinud kehtivate meetmete säilitamise mõju PETi kasutavale pakendamistööstusele ning et liidu huvi käsitlev analüüs on seega puudulik ja ebatäpne.
(109)
Vastuseks märgitakse, et pärast läbivaatamise algatamist esitas vajalikud andmed ainult seitse kasutajat ning käesoleva menetluse käigus kättesaadav teave ei võimaldanud analüüsida liidu kõnealuse kasutajarühma huve.
(110)
Nagu eespool põhjendustes 101 ja 102 märgiti, ei olnud pakendamisettevõtete poolt pärast uurimistulemuste teatavakstegemist esitatud märkused põhjendatud ning neid ei saanud kasutada põhjalikuma analüüsi koostamiseks pakendamistööstuse kohta.
5. Järeldus ELi huvide kohta
(111)
Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(112)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Esildisi ja märkusi võeti vajaduse korral nõuetekohaselt arvesse.
(113)
Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad eritollimaksudes.
(114)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse ainult nimetatud äriühingute, seega mainitud konkreetsete juriidiliste isikute poolt toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole artikli 1 lõikes 2 konkreetselt nimetatud, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(115)
Taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ja mis kuulub praegu CN-koodi 39076020 alla.
2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Dumpingu-vastane tollimaks
(eurot tonni kohta)
TARICi lisakood
Hiina
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Kõik muud äriühingud
184
A999
3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (13) artiklile 145, vähendatakse lõike 2 kohaselt arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna alandamisele.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. november 2010