РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 8 юни 2010 година
отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит
(2010/320/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 126, параграф 9 и член 136 от него,
като взе предвид препоръката на Комисията,
като има предвид, че:
(1)
В член 136, параграф 1, буква а) от ДФЕС се предвижда възможността за приемане на мерки, отнасящи се до държавите-членки, чиято парична единица е еврото, с цел да се засилят координацията и наблюдението на тяхната бюджетна дисциплина.
(2)
В член 126 от ДФЕС се постановява, че държавите-членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит, както и се определя процедура при прекомерен дефицит за постигането на тази цел. Пактът за стабилност и растеж, който въвежда тази процедура сред своите корективни мерки, осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета при отчитане на икономическата ситуация.
(3)
На 27 април 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) Съветът реши, че в Гърция е налице прекомерен дефицит, и в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1) отправи препоръки за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2010 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен срок за Гърция за предприемане на ефективни действия. На 30 ноември 2009 г. в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС Съветът установи, че Гърция не е предприела ефективни действия; в резултат на това на 16 февруари 2010 г. в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС Съветът отправи предизвестие към Гърция за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г. (по-долу „решението на Съвета по член 126, параграф 9“). Съветът също така определи 15 май 2010 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия.
(4)
В член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 се посочва, че ако в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС са били предприети ефективни действия и ако след издаването на предизвестието са възникнали неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, Съветът може да реши по препоръка от Комисията да издаде актуализирано предизвестие съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС.
(5)
Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., послужили за основа на първоначалното предизвестие към Гърция, БВП се очаква да се свие с 0,25 % през 2010 г. и да възстанови растежа си след това, като през 2011 г. се увеличи с 0,7 %. Понастоящем за 2010 г. се очаква срив на реалния БВП, последван от допълнително свиване през 2011 г. Постепенното възстановяване на растежа се очаква за следващите години. Това подчертано влошаване на икономическия сценарий предполага съответно влошаване и на прогнозите за публичните финанси, при условие че политиката не бъде променена. Тук следва да се добави и преразгледаната във възходяща посока оценка на бюджетния дефицит за 2009 г. (от 12,7 % от БВП по време на приемането на решението на Съвета по член 126, параграф 9 на 13,6 % от БВП съгласно предоставеното от Гърция на 1 април 2010 г. фискално уведомление), която след приключване на разследването, понастоящем провеждано от Евростат съвместно с гръцките статистически органи (2), може да се наложи да бъде допълнително завишена (с около 0,3 % до 0,5 % от БВП). Освен това перспективите пред публичните финанси предизвикаха тревога на финансовите пазари, изразила се в рязкото покачване на рисковите премии по държавните облигации на страната, което допълнително затрудни контролирането на изменението на бюджетния дефицит и държавния дълг. В предварителната оценка, извършена от Комисията през март 2010 г., се посочи, че Гърция прилага, както се изисква от нея, фискалните мерки за постигане на заложения за 2010 г. целеви дефицит. Рязката промяна на икономическия сценарий обаче означава, че тези разчети не могат да се считат повече за валидни. Надвисналата заплаха за платежоспособността на правителството изисква още по-драстични мерки в рамките на тази година. Същевременно вероятното към момента равнище на икономически спад прави неосъществимо първоначално заложеното намаляване на дефицита. Може да се сметне, че в Гърция са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, което обосновава приемането на актуализирани препоръки съгласно член 126, параграф 9 и член 136 от ДФЕС.
(6)
В светлината на гореизложените съображения изглежда, че крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит в Гърция, определен в решението на Съвета по член 126, параграф 9, има нужда да бъде удължен с две години до 2014 г.
(7)
Към края на 2009 г. брутният държавен дълг възлезе на 115,1 % от БВП. Това е сред най-високите съотношения на дълга в ЕС, съществено надхвърлящо посочената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Освен това в резултат на протичащото проучване на статистическата информация съществува риск дългът да се окаже по-висок (с 5 до 7 процентни пункта). Постигането на намаляване на дефицита, считано за необходимо и осъществимо при сегашните обстоятелства, предполага обръщане от 2014 г. нататък на тенденцията на увеличаване на дълга. Освен постоянно високият държавен дефицит, за увеличаването на дълга допринасяха значително и т.нар. операции „под линия“. Всичко това повлия отрицателно на доверието на пазарите в способността на правителството на Гърция да обслужва задълженията си в бъдеще. Крайно необходимо е Гърция спешно да предприеме решителни действия с безпрецедентен мащаб за овладяване на дефицита и останалите допринасящи за увеличаването на дълга фактори с оглед намаляване на съотношението на дълга към БВП и възобновяване при първа възможност на финансиране от пазара.
(8)
Изключително острото влошаване на финансовото положение на правителството на Гърция накара държавите-членки от еврозоната, в съчетание с предоставената от Международния валутен фонд многостранна помощ, да одобрят предоставянето на помощ в подкрепа на стабилността на Гърция, така че да се запази финансовата стабилност на еврозоната като цяло. Помощта, предоставена от държавите-членки от еврозоната, ще бъде под формата на пул от двустранни заеми, координиран от Комисията. Заемодателите решиха, че тяхната подкрепа се предоставя при условие на спазване от страна на Гърция на настоящото решение. По-специално от Гърция се очаква да приложи посочените в настоящото решение мерки според заложения за тях график,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Гърция трябва да отстрани съществуващия прекомерен дефицит във възможно най-кратък срок, но най-късно до 2014 г.
2. Планът за коригиране на прекомерния дефицит предвижда постигане на равнище на дефицита на консолидирания държавен бюджет, което не надхвърля 18 508 млн. евро (8,0 % от БВП) през 2010 г., 17 065 млн. евро (7,6 % от БВП) през 2011 г., 14 916 млн. евро (6,5 % от БВП) през 2012 г., 11 399 млн. евро (4,9 % от БВП) през 2013 г. и 6 385 млн. евро (2,6 % от БВП) през 2014 г. За тази цел трябва да бъде постигнато подобряване на структурното салдо минимум с 10 % от БВП за периода 2009-2014 г.
3. Посоченият в параграф 2 план за корекция изисква годишното изменение на консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 млн. евро през 2010 г., 17 365 млн. евро през 2011 г., 15 016 млн. евро през 2012 г., 11 599 млн. евро през 2013 г. и 7 885 млн. евро през 2014 г. Въз основа на настоящите прогнози за БВП съответният план за съотношението на дълга към БВП следва да бъде 133,2 % през 2010 г., 145,2 % през 2011 г., 148,8 % през 2012 г., 149,6 % през 2013 г. и 148,4 % през 2014 г.
Член 2
1. Гърция приема следните мерки до края на юни 2010 г.:
а)
закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи;
б)
закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на държавните служители;
в)
отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с цел да бъдат спестени 700 млн. евро;
г)
отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат спестени 400 млн. евро;
д)
намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 млн. евро за един целогодишен период (350 млн. евро за 2010 г.);
е)
намаляване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 млн. евро за един целогодишен период (1 100 млн. евро за 2010 г.);
ж)
премахване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да бъдат спестени 1 900 млн. евро за един целогодишен период (1 500 млн. евро за 2010 г.);
з)
увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 800 млн. евро за един целогодишен период (800 млн. евро за 2010 г.);
и)
увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 050 млн. евро за един целогодишен период (450 млн. евро за 2010 г.);
й)
приемане на законодателство за прилагане на Директивата за услугите (3);
к)
приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на местната държавна администрация с оглед намаляване на оперативните разходи;
л)
създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и кохезионния фонд;
м)
приемане на закон за опростяване на започването на стопанска дейност;
н)
намаляване на публичните инвестиции с 500 млн. евро спрямо планираните;
о)
насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните фондове и Кохезионния фонд към специална централна сметка, която да не може да се използва за никаква друга цел;
п)
създаване на независим фонд за финансова стабилност, който да бъде използван в случаите на потенциален недостиг на капитал и за запазване на стабилността на финансовия сектор, посредством предоставяне при нужда на собствен капитал на банките;
р)
засилване на надзора над банките с повече човешки ресурси, по-често предоставяне на отчети, както и тримесечни стрес-тестове.
2. Гърция приема следните мерки до края на септември 2010 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3 % от БВП (4,1 % от БВП, ако се сметнат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки). В бюджета по-специално се съдържат следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 млн. евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф спестявания от реформирането на държавната администрация и органите на местното управление); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 млн. евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 млн. евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане на свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от минимум 400 млн. евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 1 млрд. евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 млн. евро през 2011 г.); приемане и прилагане от гръцкото правителство на законодателство, с което да се реформира държавната администрация и да се реорганизират местните органи на властта (с цел да се намалят разходите с минимум 500 млн. евро през 2011 г. и допълнително 500 млн. евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 1 млрд. евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за регламентиране на незаконното земеползване (с разчет за постъпления от минимум 1 500 млн. евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 млн. евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 млн. евро от предоставянето на лицензи и 200 млн. евро от лицензни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 500 млн. евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с минимум 150 млн. евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с минимум 100 млн. евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 млн. евро годишно); заместване на едва 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, общини, публични дружества, местно управление, държавни агенции и други органи);
б)
закон за реформиране на пенсионната система за осигуряване на нейната средносрочна и дългосрочна устойчивост. В закона следва в частност да се въведе единна пенсионна възраст от 65 години (включително за жените); сливане на съществуващите пенсионни фондове в три фонда с единна нова пенсионна система за всички настоящи и бъдещи заети лица (в сила от 1 януари 2013 г.); снижаване на тавана на пенсиите; постепенно увеличаване на минималния осигурителен стаж за пенсиониране с право на пълна пенсия от 37 на 40 години (до 2015 г.); минимална пенсионна възраст от 60 години до 1 януари 2011 г. (включително за работещите тежки и вредни професии и тези, плащали осигурителни вноски в продължение на 40 години); премахване на специалните разпоредби, приложими за лица, осигурени преди 1993 г. (като същевременно се запазват придобитите права); съществено съкращаване на списъка с тежки и вредни професии; намаляване на пенсиите (с 6 % годишно) за пенсиониращите се на възраст между 60 и 65 години и осигурителен стаж под 40 години; създаване на механизъм на автоматично приспособяване, обвързващ пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота (в сила от 2020 г.); създаване на ресурсово обвързан минимален гарантиран доход за възрастните хора над законово установената пенсионна възраст; въвеждане на по-стриктни условия и редовно преразглеждане на условията за получаване на пенсия за инвалидност; промяна на формулата за изчисляване на пенсиите в пенсионната схема, така че да се засили връзката между платени вноски и получавана пенсия (с капитализиране, ограничено до средногодишна ставка от 1,2 %), както и обхващане на всички доходи от труд през целия живот при изчисляването на пенсионната основа (като същевременно се запазват придобитите права). Прилагането на този закон би следвало през следващите десетилетия да сведе заложеното увеличаване на съотношението на разходите за пенсии към БВП под средното за еврозоната, както и следва да ограничи нарастването на разходите на публичния сектор за пенсии до по-малко от 2,5 % от БВП за периода 2010-2060 г.;
в)
засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на данните и счетоводното отчитане;
г)
проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която по-специално да включва създаването на централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни принципи и график за установяването на рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции;
д)
законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и контрола;
е)
лансиране на независим преглед на публичната администрация и съществуващите социални програми;
ж)
публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и разходите за просрочени плащания - за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори;
з)
план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните за сектор „Държавно управление“, по-специално чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната сметна палата, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96 (4), (ЕО) № 264/2000 (5), (ЕО) № 1221/2002 (6), (ЕО) № 501/2004 (7), (ЕО) № 1222/2004 (8), (ЕО) № 1161/2005 (9), (ЕО) № 223/2009 (10) и (ЕО) № 479/2009 (11);
и)
редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните предприятия и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията).
3. Гърция приема следните мерки до края на декември 2010 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 2, букви а) и г);
б)
проектозакон за засилване на фискалната рамка. В него следва по-специално да се съдържа определянето на средносрочна фискална рамка, създаването на задължителен резерв за непредвидени разходи в бюджета в размер на 10 % от общите бюджетни кредити, създаването на засилени механизми за надзор върху разходите и създаването на независима фискална агенция, която да предоставя консултации и експертни становища по фискалните въпроси;
в)
закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното време и предоставяне на възможността за сключване на местни териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под договореното за съответния сектор;
г)
закон за минималната работна заплата с оглед въвеждането на отделни минимални размери на заплатата за уязвимите групи, като младежи и дългосрочно безработни, както и на мерки за фиксиране на номиналния размер на настоящите минимални възнаграждения за срок от три години;
д)
реформа на законодателство за закрила в областта на заетостта с оглед удължаване на пробния период за новонаети лица на една година, намаляване на общия размер на обезщетенията за прекратяване на трудовите правоотношения и гарантиране, че условията за тях са еднакви за всички работници и служители, повишаване на минималната граница за задействане на разпоредбите в областта на масовите уволнения, особено при големите дружества, и улесняване на по-широкото използване на временни договори;
е)
значително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
ж)
въвеждане на нова система за управление на лекарствените продукти, като се насърчава използването на генерични лекарства;
з)
създаване на единна система за възлагане на обществени поръчки с централен възлагащ орган, като се осигурят стабилни тръжни процедури, предварителни и последващи проверки;
и)
законодателни актове, с които се опростява и се ускорява процесът за лицензиране на предприятия, промишлени дейности и свободни професии;
й)
изменение на институционалната рамка на гръцкия орган по конкуренцията с оглед увеличаване на независимостта му, определяне на разумни срокове за проучване на случаите и издаване на решение, както и предоставяне на правомощия за отхвърляне на жалби;
к)
подобрено управление на публичните активи с разчет да се набират минимум 1 млрд. евро годишно за периода 2011-2013 г.;
л)
мерки за премахване на съществуващите ограничения пред свободното предоставяне на услуги.
4. Гърция приема следните мерки до края на март 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 3, буква б).
5. Гърция приема следните мерки до края на юни 2011 г.:
а)
рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции, като възнагражденията са функция на производителността и служебните задължения;
б)
мерки за прилагане на изводите от външния независим преглед на функционирането на държавната администрация на всички равнища;
в)
засилване на инспектората по труда с достатъчно осигуряване на качествен персонал и с количествени цели във връзка с проверките, които ще бъдат проведени.
6. Гърция приема следните мерки до края на септември 2011 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2012 г. на мерки за фискална консолидация, възлизащи на минимум 2,2 % от БВП. В бюджета се съдържат по-специално следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): допълнително разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез прехвърлянето на продуктите и услугите от намалената към нормалната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 300 млн. евро); намаляване на публичната заетост в допълнение на правилото за назначаване на 1 нов служител на всеки 5 пенсионирани (с разчет за спестяване на минимум 600 млн. евро); въвеждане на акциз върху алкохолните напитки (на обща стойност минимум 300 млн. евро); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 200 млн. евро); реорганизиране на подсекторите на централното управление (с разчет за генериране на спестявания в размер минимум на 500 млн. евро); намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ (с минимум 300 млн. евро спрямо равнището от 2011 г.), замразяване на номиналния размер на пенсиите; увеличаване на ефикасността на облагането на свободните професии с патентен данък (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 100 млн. евро); съкращаване на трансферите към публичните предприятия (с минимум 800 млн. евро) вследствие на преструктурирането им; обвързване на помощите за безработни с ресурсното осигуряване (с разчет да бъдат спестени 500 млн. евро); набавяне на допълнителни постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 225 млн. евро от предоставянето на лицензи и 400 млн. евро от лицензни такси);
б)
смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и поглъщанията;
в)
опростяване на митническите процедури при внос и износ;
г)
допълнително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
д)
пълно изпълнение на плана за по-добро регулиране с оглед намаляване на административната тежест с 20 % (спрямо 2008 г.).
7. Гърция приема следните мерки до края на декември 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 6, буква а);
б)
засилване на управленския капацитет на всички управителни органи и междинни структури на оперативните програми по националната стратегическа референтна рамка за 2007-2013 г., както и сертифицирането им по ISO 9001:2008 (управление на качеството).
Член 3
Гърция изцяло сътрудничи с Комисията и при мотивирано искане от нея незабавно предоставя всички данни или документи, необходими за наблюдението на спазването на настоящото решение.
Член 4
1. Всяко тримесечие Гърция предоставя на Съвета и на Комисията доклад с мерките, взети с оглед спазване на изискванията на настоящото решение.
2. Докладите, посочени в параграф 1, съдържат подробна информация относно:
а)
конкретно приложените към датата на доклада мерки за спазване на изискванията на настоящото решение, включително тяхното въздействие върху бюджета в количествено изражение;
б)
конкретните планирани мерки, които ще бъдат приложени след датата на доклада, за постигане на съответствие с изискванията на настоящото решение, техния график за изпълнение и прогноза за тяхното въздействие върху бюджета;
в)
месечното изпълнение на държавния бюджет;
г)
изпълнението в рамките на годината на социалноосигурителния и на местните бюджети, както и на извънбюджетните фондове;
д)
емитирането и погасяването на държавен дълг;
е)
информация относно постоянните и временните тенденции при заетостта в публичния сектор;
ж)
неуредените плащания по правителствените разходи (натрупани просрочени задължения);
з)
финансовото положение на публичните предприятия и останалите публични структури.
3. Комисията и Съветът анализират докладите, за да преценят до каква степен Гърция спазва настоящото решение. В контекста на тези оценки Комисията може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция, установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.
Член 5
Настоящото решение поражда действие в деня на нотификацията му.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Люксембург на 8 юни 2010 година.
NÕUKOGU OTSUS,
8. juuni 2010,
mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid
(2010/320/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,
võttes arvesse komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)
ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.
(2)
ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda.
(3)
Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks (1). Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010.
(4)
Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9.
(5)
Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal ¼ % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. Praegu prognoositakse 2010. aastaks SKP reaalkasvu järsku langust, millele järgneb 2011. aastal täiendav langus. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) ja on oht, et seda korrigeeritakse veelgi ülespoole (vahemikus 0,3-0,5 % SKPst) pärast seda, kui Eurostat on lõpule viinud koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise (2). Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. Esialgne hinnang, mille komisjon koostas 2010. aasta märtsis, näitas, et Kreeka rakendas 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks kavandatud fiskaalmeetmeid nõuetekohaselt. Majandusstsenaariumi järsk muutus tähendab aga, et need kavad ei kehti enam. Tulenevalt otsesest ohust valitsemissektori krediidivõimele on aasta jooksul vaja võtta veel karmimaid meetmeid. Võttes arvesse praegu prognoositavat majanduslangust, on eelarvepuudujäägi vähendamise algselt kavandatud kava elluviimine ebarealistlik. Võib väita, et Kreekas on aset leidnud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seepärast on ELi toimimise lepingu artikli 136 ja artikli 126 lõike 9 raames läbivaadatud soovituste esitamine õigustatud.
(6)
Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, tundub, et nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuses sätestatud tähtaega, mille jooksul Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama, tuleb pikendada kahe aasta võrra, st aastani 2014.
(7)
Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 115,1 % SKPst. See on üks suurimaid võla suhte näitajaid ELis ja ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Peale selle on oht, et seda näitajat korrigeeritakse käimasoleva statistilise uurimise tulemusel veelgi ülespoole (5-7 protsendipunkti võrra). Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2014. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga märkimisväärselt suurendanud eelarvevälised vahendid. See on vähendanud turgude usaldust Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lähendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele.
(8)
Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt antakse abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine on jätkuv sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesoleva otsuse nõuded. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2014. aastaks.
2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 18 508 miljonit eurot (8,0 % SKPst) 2010. aastal, 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal, 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal, 11 399 miljonit eurot (4,9 % SKPst) 2013. aastal ja 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009-2014.
3. Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava kohaselt ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010. aastal 34 058 miljonit eurot, 2011. aastal 17 365 miljonit eurot, 2012. aastal 15 016 miljonit eurot, 2013. aastal 11 599 miljonit eurot ja 2014. aastal 7 885 miljonit eurot. Praeguste SKP prognooside alusel väheneks võla suhe SKPsse vastavalt 133,2 % aastal 2010, 145,2 % aastal 2011, 148,8 % aastal 2012, 149,6 % aastal 2013 ja 148,4 % aastal 2014.
Artikkel 2
1. Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta juuni lõppu:
a)
õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt;
b)
õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul;
c)
ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot;
d)
enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot;
e)
kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal);
f)
riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal);
g)
pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal);
h)
käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal);
i)
kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal);
j)
õigusakt, millega rakendatakse teenustedirektiiv (3);
k)
õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid;
l)
luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist;
m)
õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist;
n)
avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga;
o)
struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada;
p)
iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust;
q)
pankade järelevalve tugevdamine kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressteste.
2. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta septembri lõpuks:
a)
2011. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3 % SKPst (4,1 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Eelarvesse lisatakse eelkõige järgmised meetmed (või erandolukorras meetmed, mis annavad võrreldava säästu): valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); Kreeka valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 1 miljardi euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011-2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 500 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, piirkondlikud omavalitsused, avalik-õiguslikud äriühingud, kohalikud omavalitsused, riigiasutused ja muud avalikud sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses;
b)
õigusakt, millega reformitakse pensionisüsteemi, et tagada jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Õigusakt peaks eelkõige hõlmama järgmist: kehtestatakse ühtne seadusjärgne pensioniiga 65 aastat (sh naiste jaoks); praegused pensionifondid liidetakse kolmeks fondiks ja kehtestatakse uus ühtne pensionisüsteem kõikide praeguste ja tulevaste töötajate jaoks (hakatakse kohaldama 1. jaanuaril 2013); vähendatakse pensionide ülemmäära; järk-järgult pikendatakse täispensioni saamiseks vajalikku minimaalset makseperioodi 37 aastalt 40 aastale (aastaks 2015); alates 1. jaanuarist 2011 on minimaalne pensioniiga 60 aastat (sh raske ja ohtliku töö tegijad ja need, kes on 40 aastat pensionimakseid teinud); kõrvaldatakse enne 1993. aastat pensionile jäänute suhtes kehtinud erieeskirjad (säilitades juba omandatud õigused); raske ja ohtliku töö tegijate loetelu lühendatakse oluliselt; vähendatakse pensioniõigusi (6 % aastas) juhul, kui pensionile jääja on 60-65 aastat vana ja on pensionimakseid teinud vähem kui 40 aastat; kehtestatakse automaatne kohandamismehhanism, millega seotakse pensioniiga eluea eeldatava suurenemisega (alates 2020. aastast); seadusjärgsest pensionieast vanematele inimestele tagatakse miinimumpension; kehtestatakse rangemad tingimused töövõimetuspensionide saamiseks ja tingimused vaadatakse korrapäraselt üle; muudetakse maksepõhise süsteemi puhul kasutatavat pensionide arvutamise valemit, et tehtavad maksed oleksid saadava tuluga paremini seotud (aastakoefitsient on piiratud keskmise aastase määraga 1,2 %); pensionimaksetega hõlmatud sissetuleku arvutamiseks kasutatavat valemit laiendatakse nii, et see hõlmab kogu eluea jooksul saadud sissetulekuid (säilitades omandatud õigused). Kõnealuse õigusakti rakendamine peaks vähendama pensionikulude prognoositavat suurenemist SKP suhtes allapoole euroala keskmist järgmistel kümnenditel ning tänu sellele peaksid pensionide maksmiseks tehtavate avaliku sektori kulutused suurenema ajavahemikul 2010-2060 vähem kui 2,5 % SKPst;
c)
raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt;
d)
avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes;
e)
õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli;
f)
algatatakse avaliku halduse ja kehtivate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;
g)
avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta;
h)
valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, (4) (EÜ) nr 264/2000, (5) (EÜ) nr 1221/2002, (6) (EÜ) nr 501/2004, (7) (EÜ) nr 1222/2004, (8) (EÜ) nr 1161/2005, (9) (EÜ) nr 223/2009 (10) ja (EÜ) nr 479/2009 (11);
i)
korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta).
3. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta detsembri lõpuks:
a)
lõike 2 punktides a ja d osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu;
b)
õigusakti eelnõu, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Sellega tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 10 protsendile assigneeringute kogusummast. Samuti tuleb luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada sõltumatu fiskaalasutus, kelle ülesanne oleks anda nõu ja teostada ekspertkontrolli fiskaalküsimustes;
c)
õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv;
d)
miinimumpalka käsitlev õigusakt, millega kehtestatakse miinimumpalga alamkategooriad sellistele riskirühmadele nagu noored ja pikaajalised töötud ning meetmed, millega tagatakse, et praegused miinimumpalgad fikseeritakse nominaalselt vähemalt kolmeks aastaks;
e)
töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani, vähendada lahkumistoetuse üldist määra ning tagada, et lihttöölised ja spetsialistid saaksid lahkumistoetust samadel tingimustel, samuti selleks, et tõsta kollektiivset koondamist käsitlevate eeskirjade kohaldamise alammäära eelkõige suuremate äriühingute puhul ning hõlbustada ajutiste lepingute senisest suuremat kasutamist;
f)
struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt;
g)
kehtestatakse uus ravimisüsteem, millega eelistatakse geneeriliste ravimite kasutamist;
h)
luuakse ühtne riigihankesüsteem koos keskse hankeasutusega, millega tagatakse eelkõige tõhus hankemenetlus ning eel- ja järelkontrollide korraldamine;
i)
õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust;
j)
muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, ostuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks;
k)
parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada vähemalt 1 miljard eurot aastas ajavahemikus 2011-2013;
l)
meetmeid, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud.
4. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta märtsi lõpuks:
a)
lõike 3 punktis b osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu.
5. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta juuni lõpuks:
a)
avalikus sektoris kehtestatakse tõhus ja ühtne palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi;
b)
meetmeid, millega rakendatakse avaliku halduse toimimist käsitleva sõltumatu välisuurimise tulemusi;
c)
tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tagatakse, et kõik töökohad oleksid täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide arvulised eesmärgid.
6. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta septembri lõpuks:
a)
2012. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 2,2 % SKPst. Eelarve sisaldab järgmisi meetmeid (või erandolukorras meetmeid, mis annavad võrreldava säästu): käibemaksubaasi täiendav laiendamine, kehtestades vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste suhtes tavapärase maksumäära (et saada täiendavalt vähemalt 300 miljonit eurot); avaliku sektori tööhõive vähendamine lisaks eeskirjale, mille kohaselt võib avalikus sektoris 5 pensionilejääja asemele võtta 1 töötaja (et säästa vähemalt 600 miljonit eurot); mittealkohoolsete jookide aktsiisi kehtestamine (kokku vähemalt 300 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine varade väärtuste ajakohastamise abil (et saada lisatulu vähemalt 200 miljonit eurot); keskvalitsusest madalamate tasandite ümberkorraldamine (sääst on vähemalt 500 miljonit eurot), et vähendada valitsemissektori vahetarbimist (vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2011. aastaga), pensionide nominaalne külmutamine; teatavate elukutsete esindajate hinnangulise maksustamise tõhustamine (et saada vähemalt 100 miljonit eurot); avalik-õiguslikele ettevõtjatele tehtavate ülekannete vähendamine (vähemalt 800 miljoni euro võrra) pärast nende ümberkorraldamist; töötushüvitiste miinimumgarantiide kehtestamine (et säästa 500 miljonit eurot); hasartmängude maksustamisest saadava tulu täiendav suurendamine (vähemalt 225 miljonit saadakse lubade müügist ja 400 miljonit litsentsitasudena);
b)
vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul;
c)
impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine;
d)
struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi;
e)
parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga).
7. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta detsembri lõpuks:
a)
lõike 6 punktis a osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu;
b)
ajavahemikku 2007-2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine).
Artikkel 3
Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostööd ja edastab põhjendatud taotluse korral komisjonile viivitamata andmed või dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas käesolevat otsust täidetakse.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile kord kvartalis aruande, milles on esitatud poliitilised meetmed, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.
2. Lõikes 1 osutatud aruanded peaksid sisaldama järgmist üksikasjalikku teavet:
a)
konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju;
b)
konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele;
c)
riigieelarve igakuine täitmine;
d)
aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta;
e)
võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine;
f)
teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta;
g)
maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud (koguvõlgnevused);
h)
avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord.
3. Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid, et anda hinnang selle kohta, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Seoses kõnealuste hinnangutega võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja võtta käesoleva otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk.
Artikkel 5
Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.
Artikkel 6
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Luxembourg, 8. juuni 2010