РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 651/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 4 юли 2012 година
относно емитирането на евромонети
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 133 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Заключенията на Съвета от 23 ноември 1998 г. и от 5 ноември 2002 г. относно колекционерските евромонети, Препоръка 2009/23/ЕО на Комисията от 19 декември 2008 г. относно общи насоки за националните страни и емитирането на разменни евромонети (3), получила подкрепата на Съвета в заключенията му от 10 февруари 2009 г., и Препоръка 2010/191/ЕС на Комисията от 22 март 2010 г. относно обхвата и действието на евробанкнотите и евромонетите като законно платежно средство (4) препоръчват практики във връзка с емитирането на евромонети, предназначени за обращение, включително и възпоменателни евромонети, консултация преди унищожаването на годни евромонети в обращение и използването на колекционерските евромонети.
(2)
Липсата на задължителни разпоредби относно емитирането на евромонети може да доведе до разнородни практики в държавите-членки и не спомага за постигане на достатъчно интегрирана рамка за единната парична единица. Следователно в интерес на прозрачността и правната сигурност е необходимо да се въведат правно обвързващи правила за емитирането на евромонети.
(3)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 974/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно въвеждането на еврото (5), монетите, деноминирани в евро и в центове и съответстващи на купюрния строеж и техническите спецификации, определени от Съвета, имат статут на законно платежно средство във всички „държави-членки, чиято парична единица е еврото“. Купюрният строеж и техническите спецификации на евромонетите са установени с Регламент (ЕО) № 975/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно купюрния строеж и техническите спецификации на разменните евромонети (6).
(4)
Държавите-членки, чиято парична единица е еврото, следва да могат да емитират и възпоменателни монети с купюр 2 EUR, посветени на конкретни теми, в рамките на определен брой емисии за година и за емитираща държава-членка. Необходимо е да се установят определени ограничения за количествата от възпоменателни евромонети, за да се гарантира, че техният дял от общото количество монети в обращение с купюр 2 EUR остава нисък. Тези ограничения в количествата обаче не следва да възпрепятстват емитирането на достатъчно количество монети, с които да се осигури обращението на възпоменателните евромонети.
(5)
Държавите-членки, чиято парична единица е еврото, следва също да могат също да емитират колекционерски евромонети, които не са предназначени за разплащане и които следва лесно да се отличават от разменните монети. Колекционерските евромонети следва да имат статут на законно платежно средство само в емитиращата държава-членка и не следва да се емитират с цел пускането им в обращение.
(6)
Целесъобразно е емисиите от колекционерски евромонети да се включват в общото количество от монети, одобрявано от Европейската централна банка като цяло, а не за всяка отделна емисия.
(7)
Използването на отделните купюри на евромонетите и на евробанкнотите в настоящия им вид следва периодично да се разглежда внимателно от компетентните институции въз основа на критериите разходи и възприемане от населението. По-специално Комисията следва да извърши оценка на въздействието относно продължаването на емитирането на монети с купюр 1 и 2 цента.
(8)
С оглед избягване на унищожаването на годни евромонети в обращение в една държава-членка, когато е възможно друга държава-членка да се нуждае от тях, държавите-членки следва да се консултират помежду си преди да пристъпят към унищожаването на такива монети,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„монети в обращение“ означава евромонети, предназначени за обращение, чиито купюрен строеж и технически спецификации са определени в Регламент (ЕО) № 975/98;
2)
„възпоменателни монети“ означава монети в обращение, посветени на конкретна тема, както е определено в член 1з от Регламент (ЕО) № 975/98;
3)
„колекционерски монети“ означава евромонети, предназначени за колекциониране, които не са емитирани с оглед навлизането им в обращение.
Член 2
Видове евромонети
1. Държавите-членки могат да емитират два вида евромонети: монети в обращение и колекционерски монети.
2. Комисията извършва оценка на въздействието относно продължаващото емитиране на монети с купюр 1 и 2 цента. Тази оценка на въздействието включва анализ на разходите и ползите, като отчита действителните разходи за емитирането на такива монети спрямо тяхната стойност и свързаните с тях ползи.
Член 3
Емитиране на монети в обращение
1. Монети в обращение се емитират и пускат в обращение по номинална стойност.
2. Малка част от тях - не повече от 5 % от съвкупната обща нетна стойност и количество от монетите в обращение, емитирани от държава-членка, като се вземат предвид само годините с положителни нетни емисии - могат да се пускат в продажба над номиналната им стойност, ако монетите се отличават със специално качество, опаковка или с предоставени допълнителни услуги.
Член 4
Емитиране на възпоменателни монети
1. Всяка държава-членка, чиято парична единица е еврото, може да емитира само две възпоменателни монети годишно, освен когато:
а)
всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, колективно емитират възпоменателни монети; или
б)
възпоменателна монета се емитира по повод временно овакантяване или временно заемане на поста държавен глава.
2. Общият брой на възпоменателните монети, пуснати в обращение при всяка отделна емисия, не може да надвишава по-високата от следните две горни граници:
а)
0,1 % от съвкупния общ нетен брой монети с купюр 2 EUR, пуснати в обращение от всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, до началото на годината, предхождаща годината на емитиране на възпоменателната монета; тази горна граница може да бъде увеличена на 2,0 % от съвкупния общ нетен брой монети с купюр 2 EUR на всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, ако монетите са посветени на широко призната и дълбоко символична тема, като в този случай емитиращата държава-членка се въздържа през следващите четири години от емитиране на друга възпоменателна монета при използване на завишението и като следва да посочи причините, поради които е избрала завишението; или
б)
5,0 % от съвкупния общ нетен брой монети с купюр 2 EUR, пуснати в обращение от съответната държава-членка до началото на годината, предхождаща годината на емитиране на възпоменателната монета.
3. Решението за колективно емитиране от всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, на възпоменателни монети с общ дизайн се взема от Съвета. Правото на глас на държавите-членки, чиято парична единица не е еврото, се спира за приемането на това решение.
Член 5
Емитиране на колекционерски монети
1. Колекционерските монети имат статута на законно платежно средство само в емитиращата държава-членка.
Емитиращата държава-членка е ясно обозначена и лесно разпознаваема на монетата.
2. С оглед на лесното им отличаване от монетите в обращение, колекционерските монети отговарят на всички изброени по-долу критерии:
а)
тяхната номинална стойност трябва да се различава от номиналната стойност на монетите в обращение;
б)
изображенията върху тях не може да наподобяват тези върху общите страни на монетите в обращение, а ако изображенията върху тях наподобяват тези върху националната страна на монети в обращение, техният цялостен облик да може да бъде лесно различен;
в)
те трябва да се различават значително от монетите в обращение най-малко по две от следните три характеристики - цвят, диаметър и тегло; разликата се смята за съществена, когато стойностите, включително допуските, са извън допустимите отклонения, определени за монетите в обращение; и
г)
те не може да имат релефен гурт с фини фестони или форма „испанско цвете“.
3. Колекционерските монети могат да се пускат в продажба на номиналната им стойност или над нея.
4. Емисиите на колекционерски монети са включени в общото количество от монети, което се одобрява от Европейската централна банка.
5. Държавите-членки вземат всички необходими мерки с цел възпрепятстване използването на колекционерски монети като разплащателно средство.
Член 6
Консултации преди унищожаване на монетите в обращение
Преди унищожаването на разменни монети, които не са негодни за обращение евромонети по смисъла на член 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1210/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2010 г. относно установяване на истинността на евро монетите и обработката на негодни за употреба евро монети (7), държавите-членки се консултират помежду си посредством ресорния подкомитет към Икономическия и финансов комитет и уведомяват директорите на монетните дворове на държави-членки, чиято парична единица е еврото.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Страсбург на 4 юли 2012 година
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 651/2012,
4. juuli 2012,
euromüntide emiteerimise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 133,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 23. novembri 1998. aasta ja 5. novembri 2002. aasta järeldustes euro meenemüntide kohta, komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovituses 2009/23/EÜ (mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta), (3) mis kiideti heaks nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustes, ning komisjoni 22. märtsi 2010. aasta soovituses 2010/191/EL (euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju kohta) (4) soovitatakse tavasid seoses euro käibemüntide (sh euro mälestusmündid) emiteerimise ning kasutuskõlblike euro käibemüntide hävitamisele eelneva konsultatsiooniga ning euro meenemüntide kasutamisega.
(2)
Euromüntide emiteerimise kohustuslike sätete puudumise tõttu võivad asjaomased tavad liikmesriikides erineda ning see ei võimalda luua ühisraha jaoks piisavalt integreeritud raamistikku. Läbipaistvuse ja õiguskindluse seisukohast on seepärast vaja kehtestada euromüntide emiteerimise siduvad eeskirjad.
(3)
Vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) (5) kehtivad nimiväärtusele ja nõukogu sätestatud tehnilistele kirjeldustele vastavad euros ja sendis vääringustatud mündid seadusliku maksevahendina kõigis liikmesriikides, mille rahaühik on euro. Euromüntide nimiväärtused ja tehnilised kirjeldused on sätestatud nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (6).
(4)
Samuti peaks liikmesriikidel, mille rahaühik on euro, olema võimalik teatavate teemade jäädvustamiseks emiteerida 2-euroseid mälestusmünte, järgides piiranguid, mis on kehtestatud selliste müntide emiteerimise arvule aasta ja emiteeriva liikmesriigi kohta. Mälestusmüntide koguse suhtes on vaja kehtestada teatavad piirangud tagamaks, et sellised mündid moodustaksid ringluses olevate 2-euroste müntide koguhulgast jätkuvalt väikese osa. Kõnealused koguselised piirangud peaksid siiski võimaldama emiteerida piisaval hulgal münte, et tagada euro mälestusmüntide tõhus ringlus.
(5)
Liikmesriikidel, mille rahaühik on euro, peaks ka olema võimalik emiteerida euro meenemünte, mida ei lasta ringlusse ning mis peaksid olema selgesti eristatavad käibemüntidest. Euro meenemüntidel peaks olema seadusliku maksevahendi staatus üksnes emiteerivas liikmesriigis ning neid ei tohiks emiteerida ringlusse laskmise eesmärgil.
(6)
On asjakohane, et euro meenemüntide emiteerimist võetakse arvesse Euroopa Keskpanga kinnitatavas mündikoguses, kuid pigem koondalusel kui iga üksiku emiteerimise puhul eraldi.
(7)
Pädevad institutsioonid peaksid perioodiliselt ja hoolikalt läbi vaatama euromüntide ja euro rahatähtede eri nimiväärtuste senise kasutamise lähtuvalt maksumuse ja avalikkuse poolt omaksvõtmise kriteeriumidest. Eelkõige peaks komisjon tegema mõjuhinnangu 1- ja 2-sendiste müntide emiteerimise jätkamise kohta.
(8)
Selleks et üks liikmesriik ei hävitaks kasutuskõlblikke euro käibemünte, kui neid võib vaja minna teises liikmesriigis, peaksid liikmesriigid enne selliste müntide hävitamist üksteisega konsulteerima,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „käibemündid”- ringlusse lastavad euromündid, mille nimiväärtused ja tehniline kirjeldus on sätestatud määruses (EÜ) nr 975/98;
2) „mälestusmündid”- käibemündid, mille eesmärk on jäädvustada teatavat teemat, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 975/98 artiklis 1h;
3) „meenemündid”- kogumiseks mõeldud euromündid, mis ei ole väljastatud nende ringlusse laskmise eesmärgil.
Artikkel 2
Euromüntide liigid
1. Liikmesriigid võivad emiteerida kahte liiki euromünte: käibemünte ja meenemünte.
2. Komisjon teeb mõjuhinnangu 1- ja 2-sendiste müntide emiteerimise jätkamise kohta. Mõjuhinnang sisaldab kulude-tulude analüüsi, milles võetakse arvesse nimetatud müntide tootmise tegelikke kulusid võrreldes nende väärtuse ja neist tuleneva kasuga.
Artikkel 3
Käibemüntide emiteerimine
1. Käibemündid emiteeritakse ja lastakse ringlusse nimiväärtusega.
2. Väikese osa, mis ei ületa 5 % liikmesriigi poolt emiteeritud käibemüntide kumuleeritud netoväärtusest ja kogusest kokku, võttes arvesse ainult aastaid, mil netoemiteerimine oli positiivne, võib lasta turule nimiväärtusest suurema väärtusega, kui seda õigustab mündi eriline kvaliteet, eripakend või muud pakutavad teenused.
Artikkel 4
Mälestusmüntide emiteerimine
1. Iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, võib aastas emiteerida üksnes kaks mälestusmünti, v.a järgmistel juhtudel:
a)
kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro, emiteerivad mälestusmündid ühiselt, või
b)
mälestusmünt emiteeritakse seoses sellega, et riigipea ametikoht on ajutiselt täitmata või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt.
2. Iga üksiku emiteerimise käigus ringlusse lastavate mälestusmüntide koguarv ei ületa kahest järgmisest ülemmäärast suuremat:
a)
0,1 % kõigi nende 2-euroste müntide kumuleeritud netoarvust kokku, mille kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro, on lasknud ringlusse mälestusmündi emiteerimise aastale eelneva aasta alguse seisuga. Kõnealust ülemmäära võib suurendada 2,0 protsendini kõigi nende liikmesriikide poolt, mille rahaühik on euro, ringlusse lastud 2-euroste müntide kumuleeritud netoarvust kokku, kui jäädvustatakse laialdaselt tuntud ja väga sümboolset teemat, ning sel juhul ei peaks emiteeriv liikmesriik nelja järgneva aasta jooksul emiteerima kõnealuse suurema ülemmäära alusel uut mälestusmünti ja ta peaks põhjendama suurema ülemmäära kasutamise vajadust, või
b)
5,0 % kõigi nende 2-euroste müntide kumuleeritud netoarvust kokku, mille asjaomane liikmesriik on lasknud ringlusse mälestusmündi emiteerimise aastale eelneva aasta alguse seisuga.
3. Otsuse, kas ühise kujundusega mälestusmündi emiteerivad ühiselt kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro, teeb nõukogu. Kõnealuse otsuse vastuvõtmiseks peatatakse nende liikmesriikide hääleõigus, mille rahaühik ei ole euro.
Artikkel 5
Meenemüntide emiteerimine
1. Meenemüntidel on seadusliku maksevahendi staatus üksnes emiteerivas liikmesriigis.
Emiteeriv liikmesriik on mündil selgesti ja hõlpsasti eristatav.
2. Selleks et meenemündid oleksid käibemüntidest selgesti eristatavad, vastavad meenemündid kõigile järgmistele kriteeriumidele:
a)
nende nimiväärtus erineb käibemüntide nimiväärtusest;
b)
neil esitatud kujutised ei tohi olla sarnased käibemüntide ühise külje kujutistega ning kui nende kujutised on sarnased käibemüntide mis tahes liikmesriiki tähistava küljega, saab nende üldist välimust endiselt lihtsalt eristada;
c)
vähemalt kaks järgmisest kolmest omadusest - värvus, läbimõõt ja kaal - erinevad oluliselt käibemüntide vastavatest omadustest; olulise erinevusena käsitatakse seda, kui väärtused koos lubatavate hälvetega jäävad käibemüntide jaoks kehtestatud lubatud väärtuste vahemikust väljapoole, ning
d)
neil ei ole tihedalt hammastatud serva või „Hispaania lille” kuju.
3. Meenemünte võib lasta turule nimiväärtusega või sellest suurema väärtusega.
4. Meenemüntide emiteerimist võetakse Euroopa Keskpanga kinnitatavate emiteeritavate müntide koguses arvesse koondalusel.
5. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et hoida ära meenemüntide kasutamist maksevahendina.
Artikkel 6
Konsulteerimine enne käibemüntide hävitamist
Enne muude selliste käibemüntide hävitamist kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1210/2010 (euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta) (7) artikli 2 punkti b kohased ringlusse kõlbmatud mündid konsulteerivad liikmesriigid üksteisega majandus- ja rahanduskomitee asjakohase allkomitee kaudu ning teavitavad nende liikmesriikide rahapajade juhatajaid, mille rahaühik on euro.
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
See on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Strasbourg, 4. juuli 2012