РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 917/2011 НА СЪВЕТА
от 12 септември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 258/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
На 31 май 2011 г. бе публикувана поправка (3) с цел да се отстранят някои печатни грешки, по-специално неправилно изписаните имена на някои китайски производители износители в приложение I към регламента за временните мерки.
(3)
След проверката на някои твърдения, получени след публикуването на поправката, за които бе установено, че са основателни, беше отбелязано, че някои други имена също са били изписани неправилно. Правилните имена на всички дружества, за които се прилага среднопретегленото мито, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
(4)
Следва да се припомни, че процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Федерацията на европейските производители на керамични плочки - CET („жалбоподателят“), от името на производителите, които представляват основен дял - в случая повече от 30 % - от общото производство на керамични плочки в Съюза. Както беше посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). По отношение на съществени тенденции за оценката на вредата Комисията анализира данни, обхващащи периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(5)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това и по искане на две от заинтересованите страни бяха проведени изслушвания със служителя по изслушванията.
(6)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(7)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китай и окончателно събиране на сумите, обезпечени от временните мита. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след това оповестяване.
(8)
Устно и писмено представените коментари от заинтересованите страни бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
3. Страни, засегнати от процедурата
3.1. Изготвяне на извадка от китайски производители износители
(9)
При подбора на извадката от производители износители бе включена „група“ от дружества заявители, тъй като разглеждан заедно, общият обем на износа на двамата производители в предполагаемата група ги превръща в третия най-голям по обем износител на пазара на Съюза. Тези дружества заявиха, че са свързани на основание член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (4), съгласно който страните се смятат за свързани, ако са „юридически признати търговски партньори“. Впоследствие разследването разкри, че тези дружества не са свързани в този смисъл и, както е посочено в съображение 35 от регламента за временните мерки, тези двама производители бяха разглеждани като отделни субекти.
(10)
Няколко производители износители представиха изявления с твърдението, че тези дружества е трябвало да бъдат изключени от извадката за представяне на невярна или подвеждаща информация. Тези производители заявиха още, че среднопретегленият марж на дъмпинга е трябвало да бъде изчислен, без да се вземат предвид двете дружества, включени в извадката.
(11)
В тази връзка следва да се отбележи, че информацията, предоставена от страните преди подбора на извадката, бе приета за достатъчна, за да се смятат те за свързани, и предвид общия обем на експортните им продажби към пазара на Съюза те бяха включени в извадката. Въпросът за връзката между двете дружества бе проучен подробно след посещения за проверка на място в обектите им. Информацията, предоставена от дружествата в подкрепа на тяхното твърдение, че са свързани, бе потвърдена, но бе сметната за недостатъчна, за да бъдат те приети за свързани въпреки собственото им становище по този въпрос. В резултат на това се стигна до заключението, че тези дружества не могат да се смятат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93. Тъй като дружествата оказаха съдействие при разследването, включително чрез предоставяне на информация относно предполагаемата им свързаност, се смята, че няма основания те да бъдат изключени от извадката. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(12)
Освен това дори да се приеме, че подборът на други дружества в извадката по време на разследването е щял да доведе до значително по-голям обем на износа към пазара на Съюза през разглеждания ПР, в рамките на наличното време би било трудно да се проучат такива новоизбрани дружества. Поради това въпреки факта, че тези дружества се оказаха несвързани, извадката продължава да удовлетворява критериите, предвидени в основния регламент. Накрая следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че дружествата съзнателно са заявили, че са свързани, за да бъдат подбрани за извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари се потвърждава изложеното в съображения 5 и 6 от регламента за временните мерки.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
След налагането на временните мерки една от страните заяви, че нито един от производителите от Съюза, подкрепящи жалбата, не е предоставил исканата информация за изготвяне на извадка и поради това следва да се смята, че тези производители не са оказали съдействие при процедурата. Този довод бе предявен след окончателното оповестяване.
(15)
По отношение на твърдението, че поради липсата на отговори за изготвяне на извадка производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, не са оказали съдействие, следва да се припомни, че CET е законният представител на всички дружества, подали жалбата. Съгласно изискванията CET предостави от името на жалбоподателите допълнителната информация относно данните за ПР. Както е подробно посочено в известието за започване, информация с оглед подбора на извадката бе изискана само за дружества, които все още не бяха представили цялата необходима информация. От това следва, че подалите жалбата производители са оказали пълно съдействие, тъй като са предоставили цялата необходима информация на етапа на подаване на жалбата и тъй като по време на разследването законният им представител предостави от тяхно име необходимите актуални данни във връзка с ПР.
(16)
Една от заинтересованите страни заяви, че разделянето на промишлеността на Съюза на различни сегменти и географският обхват на извадката означават, че тя не е статистически валидна. В тази връзка следва да се припомни, че производството на керамични плочки в Съюза е силно фрагментирано и в отрасъла работят над 500 производители. Беше установено също така, че производството е представено и в трите промишлени сегмента, т.е. големи, средни и малки дружества. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да надделеят при анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват основния дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, бе прието, че в извадката трябва да бъдат представени всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества. Във всеки сегмент бяха избрани най-големите дружества, при условие че това би могло да гарантира географска представителност.
(17)
Една от заинтересованите страни също така заяви, че Комисията не е успяла да докаже, че извадката остава представителна след оттеглянето на полския производител и че извадката във всеки случай не е била достатъчно представителна по отношение на обема на продажбите на пазара на Съюза.
(18)
Един полски производител действително реши да преустанови съдействието си и затова трябваше да бъде изключен от извадката. Не е необходимо обаче извадката да отразява точното географско разпределение и тежест на държавите-членки производителки, за да бъде представителна. Тъй като географското разпределение е само един от факторите, които трябва да се вземат предвид, за да се гарантира представителност, подобен подход не би бил осъществим от административна гледна точка. По-скоро е достатъчно, че извадката до голяма степен отразява съотношението между основните засегнати държави производителки. При оценката по този критерий беше установено, че оттеглянето на полското дружество не оказва влияние върху общата представителност на извадката. Въз основа на това се потвърждава, че извадката от производители от Съюза е достатъчно представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(19)
По отношение на твърдението за общата представителност на извадката следва да се припомни, че като се има предвид силно фрагментираният характер на промишлеността на Съюза, дружествата в извадката неизбежно обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Във всеки случай член 17 от основния регламент предвижда, че разследванията могат да се ограничат до извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно, без обаче да се посочва определен количествен праг за равнището на представителния обем. С оглед на горепосоченото се потвърждава, че подбраната извадка е била представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да включи в извадката производители от Съюза, които предлагат ниски продажни цени и извършват дейност в държави като Полша и Чешката република; поради това получената по този начин извадка не би била представителна за средните продажни цени на производителите от Съюза.
(21)
В отговор на гореизложеното твърдение Комисията установи, че средните продажни цени на извадката за промишлеността на Съюза попадат в същите граници като средните продажни цени в публично достъпните статистически данни. Във всеки случай, както е обяснено в съображение 125, разследването показа, че дори да се вземат предвид публично достъпните цени за тези държави, това не би променило съществено окончателните констатации.
(22)
Редица страни представиха коментари относно използваната методология за подбор на извадката от промишлеността на Съюза в сравнение с подбора на извадката от китайските износители, която се основава единствено на обема на износа.
(23)
По отношение на различните методологии, използвани за изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза, от една страна, и китайски производители износители, от друга, следва да се отбележи, че методологиите са използвани според целите на извадката. По отношение на промишлеността на Съюза Комисията трябва да направи оценка на състоянието на цялата промишленост; поради това бяха избрани критерии, които биха гарантирали най-представителна картина на целия отрасъл. По отношение на китайските износители беше сметнато за целесъобразно да се избере извадка, която се основава на най-голям обем на износа на разглеждания продукт, поради което в извадката бяха включени най-едрите износители. Следва да се отбележи също, че член 17 от основния регламент не задължава подборът на двете извадки да се основава на едни и същи критерии. Освен това в този случай, преди да се състави окончателната извадка от китайски производители износители, на съдействащите страни в Китай и на китайските власти беше предоставена възможност да представят своите коментари относно предложената извадка. Бяха получени коментари по отношение на състава на извадката без отношение към нейната представителност.
(24)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители заяви, че член 17 от основния регламент съдържа допускането, че извадките от производители от Съюза и от производители износители трябва да се правят въз основа на едни и същи критерии. След окончателното оповестяване няколко китайски заинтересовани страни продължиха да твърдят, че при подбора на съответните извадки е имало дискриминация при третирането на китайските производители износители и производителите от Съюза.
(25)
В отговор на твърдението след окончателното оповестяване, че при подбора на извадките от производители от Съюза и производители износители следва да се прилагат едни и същи критерии, по причините, изложени в съображение 23, се приема, че извадките могат да бъдат направени въз основа на различни критерии. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(26)
По отношение на факта, че, както беше посочено в съображение 23, не бяха получени коментари относно представителността на извадката, тези заинтересовани страни заявиха, че към момента на подбора на извадките заинтересованите китайски страни не са били уведомени, че се използват различни критерии, и затова не са можели да коментират този факт.
(27)
По отношение на факта, че китайските заинтересовани страни не са били уведомени за различните критерии, използвани при подбора на извадките, стандартна практика в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент е със страните да се провеждат консултации относно състава на предложените извадки за собствената им категория, например с производителите износители се провеждат консултации единствено за предложената извадка от производители износители. При тези обстоятелства твърдението на тези страни, че не са имали възможност да представят коментари във връзка с различните критерии за подбор на извадките към момента на тяхното подбиране, не се взема под внимание.
(28)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че като е взела предвид различните сегменти при подбора на извадката, Комисията е нарушила разпоредбите на член 4, параграф 1 от основния регламент, който постановява, че анализът следва да се прави по отношение на промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени видове или групи дружества.
(29)
Твърдението, че разделянето на извадката на три сегмента е в нарушение на член 4, параграф 1 от основния регламент, не може да бъде прието. Както може да бъде изведено от съображение 23, избраната извадка представлява цялата промишленост на Съюза, а не само определена група от дружества, както твърди засегнатата страна. Освен това в член 17, параграф 1 от основния регламент изрично се дава възможност за подбор на представителна извадка, за да се определи вредата. Следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(30)
След окончателното оповестяване същата заинтересована страна оспори факта, че географското разпределение е било взето предвид при подбора на извадката с довода, че Съюзът представлява единен пазар и че съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент се предоставя единствено възможност извадката да се подбере въз основа на най-големия представителен обем.
(31)
По отношение на твърдението за използването на критерия за географското разпределение следва да се отбележи, че това е фрагментирана промишленост и за да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, се използва географското разпределение на производителите в държавите-членки с цел да бъдат отразени различните обстоятелства, които могат да се срещнат в Съюза. Извадката обхваща държави-членки, в които се произвежда приблизително 90 % от продукцията на Съюза; след оттеглянето на полското дружество този висок процент се запази - приблизително около 80 %. По този начин приложената от Комисията методология гарантира, че извадката е представителна за производството на Съюза като цяло и е в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(32)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че в извадката от производители от Съюза са били подбрани само средни и малки дружества, за които се твърди, че имат по-високи разходи и цени от големите китайски дружества.
(33)
Този довод не беше подкрепен с никакви доказателства. Следва да се отбележи, че извадката включва дружества от всички сегменти. Освен това други фактори освен големината на дружеството биха могли да окажат влияние върху разходите - като разходи за суровини, амортизация или използване на капацитета.
4. Права на страните
4.1. Поверителност на името на жалбоподателите и дружествата, подкрепящи жалбата
(34)
Една от заинтересованите страни заяви, че липсата на информация относно идентичността на жалбоподателя не е дала възможност на заинтересованите страни изцяло да упражнят правото си на защита. Също така бе изтъкнато, че тъй като някои производители не са поискали името им да бъде запазено в тайна, искането за анонимност не е било обосновано.
(35)
Една от заинтересованите страни повтори твърдението си, че не са били налице основания да се допусне поверителност относно имената на повечето производители, подали жалбата, както и на тези, поддържащи жалбата. По-специално беше заявено, че в документацията, открита за проверка от заинтересованите страни, не са били включени никакви доказателства в подкрепа на исканията за поверителност. Освен това бе заявено, че непознаването на идентичността на включените в извадката дружества означава, че други заинтересовани страни не са били в състояние да представят коментари относно точността на оценката на микропоказателите.
(36)
В отговор на окончателното оповестяване същата страна попита дали всички свързани дружества на производителите, включени в извадката, са подали отговор на въпросника.
(37)
Следва да се припомни, че в член 19 от основния регламент се предвижда възможност за защита на поверителна информация в случаите, когато оповестяването ѝ би дало значително конкурентно преимущество на конкурент или би имало значителен отрицателен ефект за лицето, предоставило информацията, или за трето лице, от което е получена информацията. Основната част от жалбоподателите пожелаха идентичността им да остане поверителна и представиха достатъчно доказателства, които сочат, че действително съществува сериозна възможност за предприемане на ответни действия, inter alia, във вид на нереализирани продажби за тези производители, ако имената им бъдат разкрити. Поради това искането на тези дружества бе прието от службите на Комисията.
(38)
По отношение на твърдението, че някои производители не са поискали името им да бъде третирано като поверително, следва да се отбележи, че този факт не засяга правото на други дружества да поискат такова третиране, когато за това бъдат посочени достатъчни причини. За всяко искане бе извършена индивидуална оценка и поради това твърдението се отхвърля.
(39)
По въпроса дали всички свързани дружества на производителите от Съюза, включени в извадката, са подали отговори на въпросника, следва да се отбележи, че по принцип и сама по себе си липсата на отговор от свързан производител от Съюза не би попречила непременно на Комисията да достигне до надеждни заключения относно вредата, при условие че подадените отговори на въпросника могат да бъдат проверени. По-специално това би станало в случаите, когато свързаните дружества са отделни юридически лица с отделно счетоводство.
5. Обхват на разследването. Включване на внос от Турция
(40)
Една от страните, представляваща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(41)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да се отбележи, че при откриването на процедурата липсваха доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка от тази държава, които да обосноват откриването на антидъмпингова процедура за този внос. Поради това твърдението, че Турция е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, се отхвърля.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(42)
След налагането на временните мерки една от заинтересованите страни посочи, че има промени в кодовете по КН за разглеждания продукт в регламента за налагане на временните мерки и в известието за започване и запита какви са причините за тези разлики, както и дали те водят до промяна в продуктовия обхват.
(43)
Във връзка с това следва да се подчертае, че разликите между кодовете по КН, посочени в регламента за налагане на временни мерки и в известието за започване, не са свързани с промяна на определението на продукта или обхвата на разследването. Измененията не променят обхванатите видове плочки, а са свързани само с необходимостта да се вземат предвид общите промени в Комбинираната номенклатура, предвидени с Регламент (ЕС) № 861/2010 на Комисията, които влязоха в сила на 1 януари 2011 г. (5)
(44)
Една от заинтересованите страни поиска някои керамични мозайки да бъдат изключени от обхвата на продукта. Страната твърди, че в случай на налагане на мерки продуктът от тази категория би загубил конкурентоспособност спрямо други продукти, с които е взаимозаменим, и че във всеки случай в този конкретен сегмент няма дъмпинг.
(45)
По отношение на това твърдение разследването разкри, че керамичните мозайки и други видове керамични плочки имат еднакви основни физически и технически характеристики, поради което преразглеждането на обхвата на продукта не е оправдано. Що се отнася до твърдението за липса на дъмпинг в този сегмент, което не беше подкрепено с никакви доказателства, анализът на дъмпинга и вредата трябва да отразява картината за целия разглеждан продукт. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(46)
С оглед на гореизложеното и поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт се потвърждават съображения 25-32 от регламента за налагане на временни мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(47)
Поради липсата на други коментари или констатации относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 33-40 от регламента за временните мерки.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(48)
Не бяха получени коментари относно решението за предоставяне или отказ на индивидуално третиране за отделни дружества.
(49)
Двама вносители обаче поставиха под въпрос цялостната достоверност на извършения от Комисията анализ за индивидуално третиране, като заявиха, че Съюзът ежегодно разпределя субсидии по линия на структурните фондове.
(50)
В тази връзка следва да се отбележи, че в член 9, параграф 5 от основния регламент се определят условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да ползва дружеството статут на индивидуално третиране. Предполагаемото съществуване на субсидии в Съюза няма отношение към това проучване. Поради това твърдението се отхвърля и се запазват заключенията, изложени в съображения 41-44 от регламента за временните мерки.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(51)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем съдействащи производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бе взето решение за провеждане на ИР за един производител износител - Kito Group, тъй като това не би затруднило неоправдано разследването. Тази група безспорно съставлява най-големия обем на износа от осемте производители, поискали индивидуално разследване.
(52)
Тази група подаде заявление за ИТ. След разглеждане на заявлението първоначално бе предложено да се предостави индивидуално третиране на Kito Group, тъй като не бяха открити причини дружеството да не получи ИТ.
(53)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент явно не се допуска да бъдат приети ограничен брой искания за ИР, при положение че са били получени много такива искания. Жалбоподателят заяви, че този възглед се подкрепя от множество предишни антидъмпингови разследвания. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченото условие в член 17, параграф 3 от основния регламент за разглеждане или не на искания за ИР е дали това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежния срок. При текущото разследване и както е посочено в съображение 51, разглеждането на едно от осемте заявления за ИР не би затруднило неоправдано разследването. По отношение на предишни разследвания, при които са били разглеждани искания за ИР, следва да се отбележи, че степента на затруднението при такива искания и необходимостта от своевременно приключване на разследването трябва да се оценяват за всеки отделен случай. С оглед на гореизложеното твърденията на жалбоподателя се отхвърлят.
(54)
След окончателното оповестяване бяха получени сведения и доказателства, че Kito Group може да не са оповестили всички свързани дружества в групата, в резултат на което констатациите за групата могат да бъдат непълни. На групата бе предоставена възможност да коментира тези сведения и тя бе уведомена, че може да се наложи да бъдат приложени разпоредбите на член 18 от основния регламент. В отговор групата потвърди, че в своя отговор на антидъмпинговия въпросник действително не е оповестила две свързани дружества, но заяви, че това е обикновено недоглеждане без последици, което не следва да оказва влияние върху констатациите, тъй като дружествата не участват в производството и/или пускането на пазара на разглеждания продукт. Въпреки това неоповестяването на тези две дружества е попречило да се направи реална оценка и проверка на дейностите на групата по отношение на разглеждания продукт. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че групата не е предоставила необходимата информация в подходящи срокове и следователно констатациите за дружеството са направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(55)
Двама вносители представиха коментари срещу избора на Съединените американски щати („САЩ“) за държава аналог с твърдението, че САЩ е неподходяща държава аналог поради незначителното собствено производство и липсата на конкурентоспособност на световния пазар. Освен това те заявиха, че изборът на САЩ е необоснован, с твърдението, че липсата на алтернативни държави аналози е предизвикана от неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза върху производители от други възможни държави аналози с цел те да бъдат разубедени да окажат евентуално съдействие. Двама вносители приведоха довода, че Комисията не е взела предвид информация от редица държави, които биха могли да окажат съдействие, и че публично достъпни данни от национални или транснационални сдружения на производителите в трети страни не са били взети предвид.
(56)
Разглеждайки на първо място последния довод, следва да се припомни, че за провеждането на разследване за нивото на дъмпинга е необходима конкретна информация за отделното дружество. Поради това този довод беше отхвърлен.
(57)
По отношение на твърденията за неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза с цел разубеждаване от съдействие следва да се отбележи, че за това няма представени никакви доказателства. Поради това се наложи тези коментари да не бъдат взети под внимание.
(58)
Тези вносители заявиха също така, че годишният производствен обем на керамични плочки в САЩ е приблизително 60 милиона m2 годишно, а не 600 милиона m2, както е посочено в съображение 51 от регламента за временните мерки. При проверката беше установено, че това е вярно.
(59)
По отношение на въпроса дали САЩ са подходяща държава аналог с оглед на значително по-ниското равнище на производство, следва да се подчертае, че пазарът в САЩ е силно конкурентен - в страната има няколко местни производствени дружества и количествата на вноса са значителни. Освен това, както е посочено в съображение 52 от регламента за временните мерки, няма доказателства за съществуването на нетарифни бариери, които биха били съществена пречка пред конкуренцията на пазара. При тези обстоятелства въпреки по-ниския производствен обем общото заключение, че САЩ представляват подходяща държава аналог, остава непроменено.
(60)
Двама вносители заявиха, че единичните продажни цени на плочки, произведени в САЩ, са много по-високи на вътрешния пазар в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, и съпоставянето им с експортните цени води до наличие на дъмпингови практики. Този довод бе сметнат за неуместен за целите на настоящата процедура, тъй като всякакви подобни твърдения, ако приемем, че съществуват prima facie доказателства за тях, биха могли да бъдат проучени задълбочено единствено чрез отделна антидъмпингова процедура във връзка със САЩ. Поради това доводът не беше взет под внимание.
(61)
Тези вносители заявиха също така, че съдействащият производител от САЩ е собственост или дъщерно дружество на производители от Съюза и следователно разследването е било опорочено, тъй като получените данни не са били независими.
(62)
Следва да се припомни, че данните, представени от съдействащия производител от САЩ, бяха проверени на място. Поради това твърдението бе сметнато за неуместно и не беше взето под внимание.
(63)
Тези вносители заявиха също така, че обемите на износа на САЩ са ограничени. Беше прието, че този довод няма отношение към избора на държава аналог, тъй като данните за държавата аналог се използват за определяне на нормалната стойност, а не на експортните цени. Поради това доводът беше отхвърлен.
(64)
Накрая същите вносители заявиха, че запазването на поверителност относно идентичността, обема, стойността и качеството на продукцията на използвания за аналог съдействащ производител не е обосновано. Следва да се припомни, че използваният за аналог съдействащ производител поиска поверителност поради опасения от ответни търговски мерки и искането му беше сметнато за обосновано. Освен това не може да се изключи възможността предоставянето на каквито и да било данни, поискани от вносителите, дори в определени граници, да доведе до разкриване на идентичността на производителя в държавата аналог. Поради това твърдението на вносителите не беше взето под внимание.
(65)
След окончателното оповестяване горепосочените двама вносители повториха редица от изложените по-горе твърдения, без обаче да представят други съществени доказателства. При тези обстоятелства твърденията им остават отхвърлени.
(66)
Освен това двамата вносители заявиха, че тъй като според твърденията съдействащият производител от САЩ се контролира от производител от Съюза, изборът на това дружество от САЩ като подходящ производител от държавата аналог е опорочен. По-специално те заявиха, че дружеството от САЩ не е икономически независимо и следователно не може да служи като показател за дъмпинг. Вносителите обосновават твърдението си, позовавайки се на член 2, параграф 1, трета и четвърта алинея от основния регламент. В отговор на това твърдение преди всичко трябва да се изтъкне, че както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки и в съображение 69, съдействащият производител от САЩ поиска запазване на анонимността му и искането му беше уважено. При тези обстоятелства съществуването на връзка между дружеството от САЩ и производител от Съюза не може да бъде потвърдено или отхвърлено. Следва да се отбележи обаче, че горепосочените разпоредби на основния регламент се отнасят до това как да се третират продажните цени на дружество, явяващо се обект на разследване, когато то продава на свързана с него страна. Тези разпоредби не засягат въпроса за евентуалното наличие на връзка между производител от държавата аналог и производител от Съюза. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(67)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители представи множество твърдения. На първо място те заявиха, че поради предполагаемия малък обем на продажбите на производителите от САЩ на техния вътрешен пазар в сравнение с китайския износ за Съюза САЩ не са подходящи за държава аналог. Във връзка с това при разглеждането на възможни държави аналог един от изследваните елементи, inter alia, е равнището на конкуренцията в тези държави. Наличието на сходни равнища на продажбите на вътрешния пазар между местната промишленост и вноса от страната, която е обект на разследването, не е предпоставка за приемането на дадена държава за подходяща държава аналог. По отношение на тези твърдения, както е посочено в съображение 59, беше установено, че пазарът в САЩ е достатъчно конкурентен, за да представлява подходящ избор. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(68)
Сдружението на вносителите също така заяви, че според тях значителният внос на пазара в САЩ не е целесъобразен фактор за избора на САЩ за държава аналог. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че равнището на вноса действително е един от важните фактори, които се проучват при избора на подходяща държава аналог. Съчетанието от вътрешно производство и високи обеми на вноса допринася за създаването на конкурентен пазар, както е посочено в съображение 59. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(69)
Сдружението на вносителите също така запита какви доказателства са били представени от съдействащия производител в държавата аналог, за да се докаже опасността от ответни търговски мерки, посочена в съображение 64. В тази връзка дружеството от САЩ изтъкна, че на пазара в САЩ има множество китайски производители износители на керамични плочки, с които дружеството от САЩ се конкурира за едни и същи клиенти. При тези обстоятелства дружеството от САЩ заяви, че се опасява от ответни търговски мерки, ако идентичността му бъде разкрита. По отношение на представените доказателства за опасността от ответни търговски мерки следва да се отбележи, че евентуалният риск, произтичащ от факта, че дружеството от САЩ и китайските производители износители, извършващи дейност на пазара в САЩ, се конкурират за едни и същи клиенти, бе сметнат за правдоподобен. При тези обстоятелства искането на дружеството за запазване на анонимността му беше прието.
(70)
Сдружението също заяви, че тъй като според твърденията на вътрешния пазар в САЩ средната продажна цена за керамични плочки, произведени в САЩ, е няколко пъти по-висока от цената на китайския внос в Съюза, продуктът от САЩ не представлява „сходен продукт“ с внасяния продукт от Китай. В тази връзка фактът, че тези две цени се различават, не е основание да се смята, че продуктът от САЩ не е сходен с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, беше установено, че разглежданият продукт и, inter alia, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в САЩ, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(71)
Накрая сдружението запита защо Съюзът не е приет за подходяща държава аналог при липсата на съдействие от трети страни, различни от САЩ. В тази връзка, като се има предвид определянето на САЩ за подходяща държава аналог, както е посочено в съображение 59, не възникна необходимост от проучване на други възможни подходящи пазари. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(72)
Поради липсата на допълнителни коментари се потвърждава, че изборът на САЩ за държава аналог е подходящ и основателен в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и се потвърждава изложеното в съображения 45-54 от регламента за временните мерки.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(73)
Двама вносители приведоха довода, че без информация за обема на продукцията на производителя от САЩ заинтересованите страни не биха могли да проверят дали поради икономии от мащаба би могла да съществува съществена разлика между производствените разходи на производителя от САЩ и включените в извадката китайски производители, които годишно произвеждат повече от 10 милиона m2 керамични плочки. Тези вносители заявиха също така, че производственият обем на избрания за аналог производител и китайските производители не е съпоставим поради по-ниския производствен обем на избрания за аналог производител или в държавата аналог. Следва да се припомни, че производственият обем на избрания за аналог съдействащ производител е поверителен и поради това не може да бъде оповестен. Следва да се припомни също, че китайската промишленост е силно фрагментирана и се състои най-вече от МСП. Поради това тези доводи бяха сметнати за неоснователни.
(74)
Тези вносители посочиха, че, тъй като в член 2, параграф 1, втора алинея от основния регламент се съдържа изискването нормалната стойност да се определи на основата на цените на „други продавачи или производители“, определянето на нормалната стойност въз основа на данните от едно-единствено дружество е погрешно.
(75)
В тази връзка се припомня, че настоящата процедура засяга внос от държава без пазарна икономика, където нормалната стойност следва да бъде определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Затова твърдението беше отхвърлено.
(76)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносителите заяви становището си, че нормалната стойност в държава аналог не може да се основава на данни от едно-единствено дружество. Поради причините, изложени в съображение 75 обаче, твърдението се отхвърля.
(77)
Накрая тези вносители заявиха, че продуктът на избрания за аналог производител няма представителност, тъй като според тях обслужва единствено високия ценови сегмент. Тъй като искането за поверителност на избрания за аналог производител бе уважено, това твърдение нито се потвърждава, нито се отхвърля. Във всеки случай дори твърдението да беше вярно, както е обяснено в съображение 61 от регламента за временните мерки, където това бе оправдано, бяха направени корекции на изградената нормална стойност, за да се вземат под внимание всички видове плочки, включително и препродаваните след поставяне на търговска марка. Поради това твърдението беше сметнато за неоснователно и беше отхвърлено.
4.3. Експортна цена
(78)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че продажбите на някои видове керамични плочки в Съюза през ПР са били класифицирани погрешно от службите на Комисията и че дъмпинговият марж за дружеството следва съответно да се поправи. В тази връзка при посещението за проверка на място в дружеството беше установено, че дружеството погрешно е класифицирало някои керамични плочки и то бе надлежно информирано за това. След това плочките бяха правилно прекласифицирани за точно изчисляване на дъмпинга. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(79)
След окончателното оповестяване същият производител износител заяви, че някои сделки за експортни продажби за Съюза през ПР не са били взети под внимание при изчисляването на дъмпинговия марж на дружеството. В тази връзка беше установено, че сделките не са взети под внимание, тъй като датите на фактурите се падат след края на ПР. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(80)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 59 от регламента за временните мерки.
4.4. Сравнение
(81)
Бяха направени коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена.
(82)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество следва да се отчете фактът, че експортните продажби са били извършени чрез несвързани търговци. Беше установено, че това твърдение е основателно и впоследствие CIF стойностите за този износител бяха преизчислени. След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че експортните цени не е трябвало да бъдат преизчислени, тъй като информацията, предоставена от несвързаните търговци, не е надеждна - според твърденията само някои от търговците, чрез които производителят износител продава, са предоставили информация. В тази връзка беше установено, че всички несвързани търговци, чрез които производителят износител продава, са предоставили ценова информация. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(83)
Друг производител износител заяви, че стойността на застраховките не е била правилно отчетена при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите за този износител бяха съответно поправени.
(84)
Една група дружества износители заявиха, че застрахователните разходи, включени в техните CIF стойности, са били грешно изчислени. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите бяха преизчислени. Освен това беше установено, че за едно дружество от групата разходите за заготовка не са били взети предвид при определянето на стойността франко завода. Това също бе поправено.
(85)
Двама вносители заявиха, че при изчисляването на експортните цени е трябвало да бъде взето предвид движението на валутния курс на американския долар през ПР. Следва да се припомни обаче, че в съответствие със стандартната практика на Комисията за преизчисляване в друга валута през ПР са използвани валутни курсове на месечна база, с което движението на валутния курс през ПР реално е било отчетено.
(86)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че тъй като нормалната стойност се основава на данни от един производител в държавата аналог и впоследствие от съображения за поверителност не е било възможно да бъдат оповестени точни данни, е задължително да се гарантира, че са били направени целесъобразни корекции с цел да се обезпечи съпоставимост на продукта за изчисляване на дъмпинга. В тази връзка, както е посочено в съображение 61 от регламента за временните мерки, бяха направени необходимите корекции, за да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
(87)
След окончателното оповестяване двама вносители заявиха, че съдействащият производител в САЩ обслужва единствено високия ценови сегмент за керамични плочки, докато китайските производители износители обслужват ниския ценови сегмент. Що се отнася до гарантирането на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, тези вносители твърдят, че необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент не са им били оповестени. В тази връзка следва да се отбележи, че съображение 61 от регламента за временните мерки съдържа обяснение за направените корекции с цел да се гарантира обективно сравнение.
4.5. Дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи износители
(88)
Като се вземат предвид всички гореизложени коментари, окончателните дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи производители, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, се определят, както следва:
Име на дружеството/групата
Окончателен дъмпингов марж
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Дъмпингови маржове за всички останали съдействащи производители износители
(89)
Вследствие на промените в изчислението на дъмпинговите маржове, посочени в съображение 88, среднопретегленият дъмпингов марж за извадката, който се основава на дъмпинговите маржове на включените в нея четирима съдействащи производители износители, е 30,6 %. Във връзка с това следва да се отбележи, че за дружеството Heyuan Becarry Co Ltd, на което не беше предоставено нито ТДПИ, нито ИТ, дъмпинговият марж беше изчислен по начина, описан в съображение 88 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграф 6, първото изречение от основния регламент този дъмпингов марж бе използван за изчисляване на среднопретегления дъмпингов марж за включените в извадката страни, приложим за съдействащите износители, които не са избрани за участие в извадката. Тъй като на Heyuan Becarry Co. Ltd не беше предоставено ТДПИ и беше установено, че решенията за експортни продажби на дружеството са обект на съществена намеса от страна на държавата, при внос от Heyuan Becarry Co. Ltd следва да се прилага същото мито като при внос от съдействащи износители, които не са избрани за участие в извадката.
(90)
По отношение на метода за изчисляване на дъмпинговия марж за дружеството Heyuan Becarry Co. Ltd, което, както беше упоменато по-горе, е оказал съдействие производител износител, включен в извадката, на когото обаче не е предоставено индивидуално третиране в съответствие със съображение 65 от регламента за временните мерки, позоваването в това съображение на съображение 64 от регламента за временните мерки следва да се отнася по-скоро до съображение 62.
4.7. Дъмпингов марж за дружество, подало заявление за индивидуално разследване
(91)
За дружеството, посочено в съображения 51-54, за което е проведено индивидуално разследване с оглед прилагането на член 18 от основния регламент, ще се прилага дъмпинговият марж за цялата държава.
4.8. Дъмпингови маржове за всички други неоказали съдействие производители износители
(92)
Поради липсата на коментари относно изчисляването на дъмпинговия марж за всички други производители износители се потвърждава изложеното в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки.
(93)
Като се вземат предвид коментарите, изложени в съображения 81-85, дъмпинговият марж за цялата държава се определя на 69,7 %.
4.9. Изявления относно списъка на съдействащите износители
(94)
Бяха получени редица твърдения, че 13 от производителите износители, включени в приложението към регламента за временните мерки, които се ползват от среднопретегленото временно мито, са само търговци, а не производители и следователно не трябва да бъдат включени в приложението.
(95)
След допълнителна проверка беше установено, че тези твърдения са верни по отношение на пет дружества. Тези дружества бяха уведомени за намерението да бъдат изключени от приложението и им беше предоставена възможност да направят коментар. Три от дружествата не представиха допълнителни коментари, а две дружества представиха допълнителни твърдения по този въпрос. Тези допълнителни твърдения не съдържаха достатъчно доказателства, за да покажат, че тези дружества действително са производители износители на разглеждания продукт, и затова бяха отхвърлени. Тези пет дружества бяха съответно изключени от списъка на дружествата, които се ползват от среднопретегленото окончателно мито.
4.10. Събития, настъпили след приключването на ПР
(96)
След оповестяването на временните констатации постъпиха твърдения, че връзката между група от двама съдействащи производители износители е била преустановена поради промени в акционерната структура. Вследствие на това едно от двете дружества поиска да получи индивидуално мито независимо от митото, определено за другото дружество.
(97)
От предоставените сведения изглежда, че връзките между двете дружества са били преустановени след ПР. Въздействието на предполагаемото разделяне в структурата на групата и искането на едно от дружествата да му бъде определена индивидуална митническа ставка ще трябва да бъдат подробно разгледани. В тази връзка, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото разделяне, това може да бъде своевременно разгледано в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства искането на дружеството за определяне на индивидуално мито по време на настоящото разследване се отхвърля.
(98)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че за един от свързаните производители износители, посочени в съображение 97, следва да бъде изчислено отделно мито въз основа на съществуващи доказателства, че дружеството осъществява по-високо ниво на дъмпинг в сравнение с другия производител износител. В тази връзка следва да се отбележи, че ако за производители износители, които са били свързани по време на ПР, не бъдат изчислени един и същ среднопретеглен дъмпингов марж и едно и също мито, това би дало възможност за заобикаляне на митата от производителя износител, за когото е определено по-високо мито. Тъй като бе установено, че двамата производители износители, засегнати от настоящото разследване, са били свързани по време на ПР, няма основания за определяне на отделни мита за двете дружества. Както е посочено в съображение 97, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото им разделяне, това може да се разгледа в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства твърдението на жалбоподателя се отхвърля.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(99)
Поради липсата на коментари или нови констатации относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 68-70 от регламента за временните мерки.
1.1. Потребление на Съюза
(100)
Поради липсата на коментари или констатации относно потреблението на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 71 и 72 от регламента за временните мерки.
2. Внос от Китай
(101)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос анализа на вноса и заяви, че както в жалбата, така и в регламента за временните мерки няма данни за обема на вноса, с твърдението, че измерването в m2 представлява измерване на площта, а не на обема.
(102)
Друга заинтересована страна заяви, че промените в цената и обема на вноса от Китай показват просто нормални колебания в търговията и следователно не могат да бъдат показател за поведението на китайските износители по отношение на дъмпинга.
(103)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни оспори надеждността на статистическите данни на Евростат с твърдението, че реалните цени на вноса от Китай са по-високи и следователно са съпоставими с цените на вноса от други трети държави. Освен това бе заявено, че това би оказало влияние върху установените дъмпингови маржове.
(104)
Друга заинтересована страна заяви, че извършеният от нея анализ на статистическите данни на Евростат относно пазарния дял и вносната цена леко се различава от посочените в регламента за временните мерки и че тези констатации следва да бъдат съответно изменени.
(105)
Друга заинтересована страна заяви, че службите на Комисията не са взели предвид увеличението на цените на китайския внос след края на ПР през 2010 г.
(106)
Относно твърдението за единицата мярка, използвана за определяне на обемите на вноса, понятието „обем“ в член 3, параграф 2 от основния регламент се отнася по-скоро за „количество“, отколкото за „кубатура“. За всеки продукт следва да се използва най-представителната единица мярка. По отношение на разглеждания продукт дружествата на световния пазар редовно използват квадратни метри (m2). Поради тази причина това беше сметнато за най-подходящата единица за целите на настоящото разследване и твърдението в тази връзка беше отхвърлено.
(107)
Що се отнася до промените в цената и обема на вноса от Китай, измененията в абсолютно изражение действително са ограничени. Вносът от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период. Въпреки това заключението относно обема на вноса от Китай трябваше да се постави в контекста на общо свиване на потреблението на пазара в Съюза. Фактът, че вносът от Китай е намалял само с 3 на сто през този период, при положение че общото потребление се е свило с 29 на сто, очевидно е оказал въздействие върху пазарното присъствие на този внос на пазара на Съюза. По този начин поддържането на стабилен внос е позволило на китайските вносители да спечелят пазарен дял в период, когато други дружества са отчитали загуби.
(108)
Относно развитието на цените на вноса от Китай средните цени на вноса, посочени в съображение 73 от регламента за временните мерки, се основават на статическите данни на Евростат. Поставени бяха въпроси относно точността на средните цени на вноса към някои държави-членки, но не бяха потвърдени никакви промени в официалните статистически данни. Във всеки случай следва да се припомни, че данните на Евростат се използват единствено за определяне на общите тенденции и че дори ако вносните цени от Китай е трябвало да бъдат завишени, общата картина на нанесената вреда би останала същата с големи маржове на подбиване на цените и продажба на занижени цени. Във връзка с това следва да се отбележи, че за изчислението на вредата и дъмпинговия марж не са използвани данни на Евростат. За определяне на нивото на маржовете са използвани само проверени данни от посетените дружества. Поради това дори да бъдат установени несъответствия спрямо статистическите данни, това не би оказало никакво въздействие върху нивото на оповестените маржове.
(109)
По отношение на твърдението, че службите на Комисията не са взели предвид данните на Евростат от 2010 г., този довод не може да бъде приет, тъй като цифрата за ПР включва първото тримесечие на 2010 г. По отношение на периода от второто до четвъртото тримесечие на 2010 г. следва да се отбележи, че тези цифри са свързани с периода след ПР, който не следва да се взема предвид. Освен това дори ако тези стойности е трябвало да бъдат взети предвид, от статистическите данни за вноса е видно, че цените на вноса с произход от трети страни също са се увеличили, което свидетелства, че такава е била общата тенденция, а не изолиран случай, свързан специално с вноса от Китай.
3. Подбиване на цените
(110)
Следва да се припомни, че на предварителния етап, както е посочено в съображение 76 от регламента за временните мерки, подбиването на цените се определя, като среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, се сравнят със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита, разходите след вноса и нивото на търговията.
(111)
Една от страните заяви, че оповестените изчисления относно изчисляването на експортната цена не отговарят на обяснението, дадено в съображение 76 от регламента за временните мерки. След проверка беше потвърдено, че в текста на съображението има грешка. Действително на предварителния етап корекцията за нивото на търговията е била направена спрямо продажните цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза франко завода и при изчисляването на средната експортна цена тя не е била коригирана за разходите, направени след вноса. На окончателния етап CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от разглежданата държава бяха коригирани за съществуващите мита и за разходите след вноса (разходи, извършени в пристанище в Съюза за внос, транспортиране и складиране преди препродажбата от вносителите) въз основа на информация, предоставена от съдействащите несвързани вносители.
(112)
Друга страна заяви, че когато при корекцията бъдат занижени, за да се вземат предвид разходите за дистрибуция и търговия, цените биха били подобни на тези на износа от Китай. Тези корекции обаче вече са били включени при предварителните изчисления; следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(113)
Разследването разкри равнища на подбиване на цените между 43,2 % и 55,7 %, които леко се различават от предварителните констатации (вж. съображение 77 от регламента за временните мерки). Причината за тази промяна е изчисляването на нова CIF стойност за производителя износител, посочен в съображения 83-85, и изчисляването на индивидуална CIF експортна цена за производителя износител Kito Group, посочен в съображение 51.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(114)
Поради липсата на коментари или констатации по отношение на вноса от трети държави, различни от Китай, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 78-80 от регламента за временните мерки.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Макроикономически показатели
5.1.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
(115)
Поради липсата на коментари или констатации относно производството, капацитета и използването на капацитета се потвърждават заключенията, изложени в съображения 84 и 85 от регламента за временните мерки.
5.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Поради липсата на коментари или констатации относно обема на продажбите и пазарния дял се потвърждават заключенията, изложени в съображения 86 и 87 от регламента за временните мерки.
5.1.3. Заетост и производителност
(117)
Поради липсата на коментари или констатации относно заетостта и производителността се потвърждават заключенията, изложени в съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки.
5.1.4. Ниво на дъмпинговия марж
(118)
Дъмпинговите маржове са посочени в съображения 88-93. Потвърждава се, че всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Поради това, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, се потвърждава, че въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2. Микроикономически показатели
5.2.1. Складови наличности
(119)
Една от страните оспори правилността на данните, посочени в съображения 93-95 от регламента за временните мерки. Страната заяви, че стойността на складовите наличности като процент от производството през целия разглеждан период е значително по-ниска от стойността, посочена в таблица 10 от същия регламент. Изчисленията бяха проверени и бе установено, че само процентните данни за 2009 г. и ПР са били погрешно изчислени и че при тези периоди процентът на складовите наличности действително е бил малко по-голям от посочения по-рано процент. Правилните изчисления се съдържат в таблица 1 от настоящия регламент.
(120)
Същата страна заяви, че ако промишлеността на Съюза е била принудена да увеличи складовите си наличности до ниво, равно на продукцията за шест месеца, както е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, процентът на складовите наличности би представлявал 50 % над общото производство, а не 59 %, както е видно в таблица 10 от регламента за временните мерки.
(121)
В тази връзка следва да се подчертае, че анализите, изложени в съображения 93 и 94 от регламента за временните мерки, взаимно се допълват и не са идентични. При първия анализ е посочен процентът на стоковите наличности на включените в извадката дружества, измерен в квадратни метри и съпоставен с продукцията на включените в извадката дружества, също изразена в квадратни метри (61 % за ПР). При втория анализ се посочва на колко месеца продукция се равняват складовите наличности, съхранявани от включените в извадката дружества, спрямо дванадесетте месеца на годината (50 % за ПР).
(122)
Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката в броя на месеците продукция, на които се равняват складовите наличности. В тази връзка през 2007 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през ПР са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 61 % от общата годишна продукция). В таблица 1 са посочени обемите на складовите наличности, отново изразени като отношение на броя месеци към годишната продукция.
(123)
Таблица 1
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (хиляди m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
56 %
61 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности, спрямо годишната продукция
5,2
5,9
6,7
7,4
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности (на 12-месечна база)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Поради това се потвърждава заключението, че развитието на складовите наличности показва наличие на вреда.
5.2.2. Продажни цени
(125)
Както бе посочено в съображение 20, една заинтересована страна оспори констатациите, изложени в съображения 96-99 от регламента за временните мерки, относно продажните цени на промишлеността на Съюза с твърдението, че при определянето на единичната цена в Съюза Комисията не е включила производители от Полша и Чешката република и че няма съответствие на констатациите с действително наличните публични данни.
(126)
По отношение на това твърдение беше направена симулация и в нея бяха включени отчетените продажни цени в Полша, на която се падат приблизително 10 % от общото производство на Съюза. Не беше направена симулация за Чешката република, чието производство представлява по-малко от 3 % от общото производство на Съюза. Симулацията показа, че дори ако се вземат предвид цените в Полша, това не променя съществено окончателните заключения. На последно място в съответствие с приетата от нея методология Комисията изчисли продажните цени на промишлеността на Съюза, след като бяха направени съответните корекции, за да бъдат получени цените до първия независим клиент, с цел да се гарантира съпоставимост с китайските продажни цени.
(127)
Една от заинтересованите страни заяви, че аргументацията, изложена в съображение 97 от регламента за временните мерки с обяснението, че промишлеността на Съюза е била принудена да продава по-малки количества и по-голяма гама продукти, е погрешна, тъй като в такъв случай промишлеността на Съюза би трябвало да е загубила много повече от 2 % от пазарния си дял.
(128)
Следва да се отбележи, че акцентът върху продажбите на по-малки партиди не води непременно до загуба на по-голям пазарен дял. На първо място промишлеността на Съюза не е напълно изтласкана от пазара за по-големи еднородни партиди от продукта независимо от факта, че натискът на китайския внос на ниска цена е особено силен в този сектор. На второ място промишлеността на Съюза е успяла да запази присъствието си на целия пазар чрез свиване на продажните цени и производство на по-скъп асортимент, което е довело до намаляване на рентабилността, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. Следователно фактът, че промишлеността на Съюза не е изгубила по-голям дял от пазара, се обяснява с избора да запази присъствието си на пазара въпреки ценовия натиск от Китай.
5.2.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и възнаграждения
(129)
Една от страните заяви, че съществуват големи разлики в рентабилността между големите и малките дружества. По тази причина беше заявено, че средната печалба не е трябвало да се смята за представителна, тъй като извадката съдържа данни само от едно голямо дружество.
(130)
Друга страна заяви, че големите производители от Съюза са в добро финансово състояние. Същата страна твърди, че тъй като в средния марж на печалбата на промишлеността на Съюза няма загуби, дори ако бъдат прибавени малките дружества, както е посочено в съображение 101 и в таблица 12 от регламента за временните мерки, не може да бъде доказана цялостна вреда.
(131)
Следва да се отбележи, че с цел да се гарантира съгласуваност на констатациите с представителността на извадката, всички показатели за вреда (включително печалбата) са претеглени спрямо дела на всеки сегмент в общото производство на Съюза. От друга страна, представителността на голямото дружество за състоянието на сегмента на по-големите дружества се потвърждава. Следователно общите показатели, получени от анализа на включените в извадката дружества, са представителни за състоянието на цялата промишленост на Съюза и горното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(132)
По отношение на твърдението, че големите дружества не са понесли вреда, следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент анализът трябва да се прави за промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени групи или видове дружества. Както вече беше споменато в съображение 130, фактът, че през ПР няма загуби, не означава per se, че не е настъпила вреда.
5.2.4. Производствени разходи
(133)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с 14 % вследствие на увеличаването на складовите наличности и промяната на продуктовото съдържание. Според тази страна това заключение не би могло да бъде вярно, тъй като нивата на складовите наличности и продуктовото съдържание не са част от производствените разходи.
(134)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като поддържането на големи складови наличности представлява значителен финансов разход, който се включва в анализа на производствените разходи. От друга страна, многократните промени в продуктовото съдържание водят до допълнителни производствени разходи, тъй като производителят трябва често да променя производствения процес: това може да бъде скъпа операция, тъй като предизвиква моменти на бездействие и неоптимално използване на машините.
6. Заключение относно вредата
(135)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос заключението в съображение 107 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Според тази страна не би могло да има вреда вследствие на намаленото потребление, тъй като общият пазарен дял е останал непроменен.
(136)
По отношение на коментара относно стабилния пазарен дял на производителите от Съюза въпреки спада на потреблението следва да се отбележи, че пазарният дял не е единственият целесъобразен показател за вреда. Производителите от Съюза са успели да запазят своя дял на пазара на Съюза единствено за сметка на рентабилността, която е намаляла през разглеждания период. Поради това не може да се заключи, че стабилният пазарен дял на производителите от Съюза изключва наличието на вреда.
(137)
Предвид горепосоченото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения 107-111 от регламента за временните мерки.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(138)
Комисията получи коментари по предварителните констатации относно причинно-следствената връзка. Те повтарят коментарите, на които вече беше отговорено в съображения 128-132 от регламента за временните мерки относно самопричинена вреда. Не бяха представени допълнителни доказателства, които биха променили временните заключения. Поради това се потвърждават заключенията, изложени в съображения 135 и 136 от регламента за временните мерки.
1. Въздействие на вноса от Китай
(139)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент в рамките на предварителния етап беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(140)
Някои от страните заявиха, че спадът в производството и продажбите на промишлеността на Съюза е последица от намаленото потребление. Беше изказано и твърдението, че въздействието на китайския внос е било ограничено, имайки предвид, че пазарният дял на китайските дружества се е увеличил само с 1,6 %, от които не повече от 1 % би могъл да бъде свързан с пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(141)
Във връзка с това следва да се припомни, че разследването разкри съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на китайския внос и намаляването на печалбите на промишлеността на Съюза, както и увеличаването на складовите запаси. Освен това натиск върху промишлеността на Съюза са оказали не само увеличеният пазарен дял, но дори в още по-голяма степен ценовото поведение и високата степен на подбиване на цените от страна на китайските производители износители.
(142)
Както се припомня в съображение 113, разследването разкри значителни нива на подбиване на цените. То установи също така, че промишлеността на Съюза и вносителите до голяма степен продават на едни и същи клиенти, което означава, че промишлеността на Съюза е в пряка конкуренция с дъмпинговия внос по отношение на поръчките.
(143)
Като цяло това показва, че ценовият натиск, а не само обемите на вноса са довели до спад на рентабилността на промишлеността на Съюза и влошаване на повечето показатели за вреда.
2. Липса на конкуренция между плочки, произведени в Съюза, и плочки, внасяни на дъмпингови цени от Китай
(144)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вносът на керамични плочки от Китай не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те са несъпоставими. Във връзка с това бе изказано твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара на еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди. Твърди се също така, че китайската промишленост и промишлеността на Съюза не се конкурират поради факта, че китайските дружества развиват дейност в сегмента с ниско до средно качество на продукта, докато промишлеността на Съюза е насочена към сегмента със средно до високо качество. Като доказателство в това отношение беше изтъкната ограничената загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(145)
Въпреки че в подкрепа на гореизложените твърдения не бяха представени никакви съществени доказателства, все пак внимателно бе преценено дали вносът от Китай действително се конкурира с плочките, произведени в Съюза.
(146)
Във връзка с това следва да се отбележи, че Комисията направи изключително подробни сравнения, позволяващи разграничение между стотици видове различни плочки. В случая разследването показа съществено съответствие на видовете плочки между промишлеността на Съюза и износителите. Това ясно показва, че промишлеността на Съюза и вносът от Китай се конкурират по отношение на видовете на продукта. Следва да се припомни също така направената констатация в рамките на разследването, че промишлеността на Съюза и производителите износители са в пряка конкуренция, тъй като имат едни и същи клиенти.
(147)
По отношение на твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара за еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди, следва да се припомни - вж. съображение 95 от регламента за временните мерки, - че именно натискът на китайския внос е принудил промишлеността на Съюза да премине към по-малки партиди продукти с по-голямо разнообразие от цветове и размери. Промишлеността на Съюза все още присъства във всички пазарни сегменти и противно на гореизложеното твърдение моделът, който показва, че промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи към специални видове продукти, трябва да се разглежда като признак, че е била налице пряка конкуренция.
(148)
С оглед на гореизложеното доводът, че вносът от Китай не е причинил вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те не се конкурират, не може да бъде приет.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети държави
(149)
Някои от страните застъпиха довода, че вносът от Турция е трябвало да се разглежда като фактор със значително въздействие. По отношение на цените една от страните оспори заключението, че увеличението на цените от Турция с 19 % е значително.
(150)
Този довод беше обсъден в съображение 118 от регламента за временните мерки и не бяха открити нови доказателства, които да оборят заключението, направено на предварителния етап. Във връзка с това се потвърждава, че увеличаването на цените от Турция с 19 % трябва да се смята за съществено. Освен това относно предявеното обвинение, изложено в съображение 41, следва да се припомни, че не са съществували доказателства за дъмпингов внос от тази държава, който да е причинил вреда на промишлеността на Съюза, и поради това доводът не може да бъде приет.
3.2. Въздействие на намаляването на потреблението
(151)
Една от заинтересованите страни заяви, че спадът в потреблението е засегнал предимно Испания и Италия, където според твърденията вредата е най-силно изразена. За сметка на това китайският износ е предназначен основно за северните държави-членки, където не се отчита намаляване на потреблението и където според твърденията производителите от Съюза са претърпели по-малка вреда. Същата страна твърди, че испанската промишленост за керамични плочки се е възстановила през 2010 г., което показва, че не съществува връзка между китайския износ и производството и продажбите на промишлеността на Съюза.
(152)
Една от страните заяви, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, а не на дъмпингов внос от Китай.
(153)
Твърденията, че северноевропейските държави-членки не са били засегнати от намаляването на потреблението и че вносът от Китай е бил насочен единствено към Северна Европа, не бяха подкрепени с никакви съществени доказателства. Напротив, данните от включените в извадката китайски производители износители сочат, че продажбите им са равномерно разпределени на цялата територия на Съюза. Освен това на Испания и Италия се падат общо 28 % от продажбите, което е съвсем малко под продажбите за Германия (32 %). Въз основа на това твърденията бяха отхвърлени.
(154)
По отношение на твърдението, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, Комисията припомня аргументацията, изложена в съображение 108 от регламента за временните мерки, т.е. че натискът на китайския внос е бил много силен, особено при продажбите на големи партиди, и че това е оказало явно въздействие върху складовите наличности на производителите от Съюза. Ръстът на съотношението на складовите наличности през разглеждания период не може да бъде обяснен единствено със затруднения при реализацията на продукцията, а и с необходимостта да се поддържа изключително голямо разнообразие от налични на склад продукти. Поради това се потвърждава заключението относно вредоносното въздействие на китайския внос върху складовите наличности.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(155)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че икономическата криза е истинската причина за трудностите, с които се сблъсква промишлеността на Съюза. Като доказателство беше посочен фактът, че основното влошаване на показателите е отчетено в периода 2008-2009 г., т.е. през годината, когато настъпи кризата, а през следващия период тенденцията е по-слабо изразена. Изтъкнато бе също, че разглежданият период включва най-високата и най-ниската точка на общ цикъл, при който най-високата точка се характеризира с бум в строителството, а най-ниската - с финансовата криза и намаляването на износа поради разкриването на нови производствени обекти в държави от Третия свят.
(156)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на редица показатели за вредата се дължи в по-голяма степен на икономическата криза, отколкото на дъмпингов внос. Според тази страна въздействието на рецесията се е изразило в увеличеното търсене на големи обемни продукти на ниски цени. Вследствие на това промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи в по-голяма степен към производство на големи обемни поръчки - сегмент, където китайските дружества вече са извършвали дейност, като последицата е била увеличаване на складовите наличности. Освен това според твърденията рецесията е предизвикала относително по-висока инфлация в Съюза, отколкото в Китай, и това е повишило производствените разходи на производителите от Съюза, принуждавайки промишлеността на Съюза да продава на цени, по-ниски от производствените разходи.
(157)
Друга от страните заяви, че печалбата на промишлеността на Съюза значително се е увеличила през последното тримесечие на ПР, което показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Тази страна поиска печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, което вероятно би показало значително по-висока рентабилност към края на ПР.
(158)
Фактът, че икономическата криза действително е оказала въздействие върху ефективността на промишлеността на Съюза, вече бе признат в съображение 120 от регламента за налагане на временни мерки. Във връзка с това следва да се припомни, че за да бъде установена причинно-следствена връзка, съответното правно изискване е дъмпинговият внос да е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос обаче не е непременно единствената причина за вредата.
(159)
Освен това разследването показа, че тенденцията за увеличаване на китайския износ би могла да продължи въпреки икономическата криза. Китай действително се оказа единственият участник на пазара, който успя да запази пазарния си дял в трудната икономическа обстановка.
(160)
По отношение на структурните промени в търсенето в Съюза, упоменати в съображение 156, не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Напротив, следва да се припомни, че както бе обяснено в съображение 106 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че промишлеността на Съюза е трябвало да промени продуктовото си съдържание, осигурявайки по-голямо разнообразие от продукти по вид, цвят и размер, и е трябвало да увеличи складовите си наличности, за да може в кратки срокове да отговори на много специфични поръчки. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(161)
Относно въздействието на инфлацията върху производствените разходи следва да се отбележи, че през разглеждания период средният процент на инфлация в Съюза не е бил по-висок от този в Китай и следователно не може да обясни затрудненията на производителите от Съюза да продават на устойчиви цени. Освен това като се има предвид равнището на подбиване на цените, не може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е предизвикала натиск за понижаване на цените на китайския внос. Въз основа на това твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(162)
По отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, от друга страна, следва да се припомни, че от регламента за временните мерки (съображение 126) става ясно, че агресивното ценово поведение на китайските износители е засегнало рентабилността на промишлеността на Съюза през разглеждания период още преди световната икономическа криза. Това показва, че дори без кризата натискът на внос на ниски цени от Китай сам по себе си е достатъчен, за да може да причини съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(163)
Ако се разглежда едновременно с дъмпинговите цени, този факт допълнително подкрепя заключението, че причинно-следствената връзка между китайския износ и вредата за промишлеността на Съюза не е била нарушена от икономическата криза.
(164)
Относно искането печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, бе сметнато, че това няма отношение към настоящото разследване, тъй като дори да е настъпило подобно по-ясно изразено подобрение на печалбата, тя би трябвало да се сравнява с целевата печалба от 3,9 %.
3.4. Въздействие на неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира
(165)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредата за производителите от Съюза следва да се отдаде на неспособността им да преструктурират дейността си, тъй като на свиването на пазара с 29 % е било отговорено с едва 7-процентно намаляване на капацитета и 16-процентно намаляване на заетостта.
(166)
Извеждането от експлоатация на производствени мощности в този отрасъл е труден процес, тъй като възстановяването на капацитета при евентуално възвръщане на пазара излиза изключително скъпо за производителите. Отбелязаното съкращаване на заетостта през разглеждания период е от същия порядък както свиването на пазара. Тенденцията при заетостта не трябва напълно да отразява тенденцията при продукцията, тъй като не всички работни места са пряко свързани с реалното производство. В заключение фактът, че намаляването на капацитета и работната сила в отрасъла не съответства съвсем точно на свиването на пазара, не говори за неспособност на промишлеността да се преструктурира. Обратно на твърденията и като се отчита структурата на отрасъла, намаляването на капацитета със 7 % и на заетостта с 16 % трябва да се счита за значително.
3.5. Въздействие на резултатите, постигнати от промишлеността на Съюза, върху експортните пазари
(167)
Една от заинтересованите страни заяви, че не въздействието от китайския износ, а високите цени са довели до намаляване на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(168)
Във връзка с това твърдение следва да се припомни, че експортната дейност на промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Поради това твърдението, че износът би имал значително отрицателно въздействие върху отчетените резултати от промишлеността на Съюза, не може да се приеме.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(169)
Нито един от доводите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от Китай, е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Потвърждават се заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички доводи, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(171)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 137-141 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(172)
Една от страните заяви, че налагането на мерки застрашава икономическото съществуване на вносителите, тъй като те ще могат само отчасти да прехвърлят на своите клиенти допълнителните разходи за наложените мита.
(173)
След окончателното оповестяване две от страните се противопоставиха на заключението, че вносителите могат лесно да преминат от китайски доставки към други източници на доставки, по-специално защото качеството и цените не са съпоставими.
(174)
По отношение на това твърдение следва да се припомни, че голяма част от вноса не е засегната от мита, тъй като не е с произход от Китай. Характеристиките на продукта, който се произвежда в целия свят със съпоставимо качество, сочат, че тези продукти са взаимозаменими, следователно въпреки направените твърдения съществуват редица алтернативни източници. Дори за вносители, които разчитат на внос от Китай, за който разследването установи, че е дъмпингов и се продава на цени, които значително подбиват цените на продукти с произход от Съюза, разследването установи, че вносителите могат да прилагат надценка върху продажната си цена в размер над 30 %. Наред с констатацията, че вносителите са реализирали печалби на стойност около 5 % и имат възможност да прехвърлят поне част от потенциалното увеличаване на разходите на своите клиенти, това подсказва, че те са в състояние да се справят с въздействието на мерките.
(175)
Освен това, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, налагането на мерките няма да попречи на вносителите в Съюза да увеличат дела на вноса си на продукти от други недъмпингови източници в Съюза и в други трети държави.
(176)
Един вносител заяви, че за определен вид продукт цените от Китай към момента биха били по-високи от цените на промишлеността на Съюза, поради което мерките няма да позволят износа на този конкретен вид продукт в бъдеще.
(177)
Това твърдение не беше подкрепено от никакви доказателства. Освен това в съответствие с наличната информация този вид продукт представлява само малък дял от пазара и не би засегнал чувствително състоянието на доставките на пазара в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3. Интерес на ползвателите
(178)
Някои заинтересовани страни заявиха, че въздействието върху ползвателите ще бъде значително. По-специално беше застъпено мнението, че дори минималното увеличаване на цените с 32,3 % ще попречи на клиентите да купуват качествен продукт. Беше изказано и твърдението, че дори да е вярно, че отражението върху големите строителни хипермаркети за непрофесионалисти може да е ограничено, малките специализирани магазини ще бъдат значително засегнати.
(179)
Що се отнася до въздействието върху крайните потребители, Комисията потвърждава временните заключения, изложени в съображения 152 и 153 от регламента на Комисията за налагане на временни мита, т.е. че ценовият ефект ще бъде ограничен.
(180)
Представителите на строителния отрасъл, който е един от големите клиенти на производителите на керамични плочки, решиха да не съдействат на разследването. След налагането на временните мерки Европейската федерация на строителната промишленост (FIEC) отново беше поканена да предостави статистически данни, които да покажат дали и до каква степен ще бъде засегната от налагането на мерките. FIEC потвърди, че въпреки че не разполага с непосредствена информация, въздействието на мерките върху разходите за цялостната стопанска дейност е много малко. От федерацията също така поясниха, че слабият интерес от страна на техните членове следва да се разглежда като подкрепа за предложението на Комисията.
(181)
На последно място по отношение на малките специализирани магазини Комисията не можа да получи убедителни данни, които да потвърдят силата и степента на въздействие на антидъмпинговите мерки. Както и при вносителите, следва да се припомни, че керамични плочки се произвеждат в Съюза и в много други държави, които не осъществяват дъмпинг; поради това може да се изключи съществуването на сериозен риск от недостиг на доставки за магазините на дребно.
4. Интерес на крайните потребители
(182)
Усилията бяха насочени към получаване на по-подробна оценка на въздействието от страна на потребителите. Разследването показа, че въздействието вероятно ще бъде ограничено.
(183)
Първо, абсолютната стойност на мерките се изчислява върху цената на вноса, т.е. на много по-ниска база от крайната цена на дребно на разглеждания продукт. Тази стойност може да се разпредели на различните звена по веригата (вносители, търговци на едро и търговци на дребно), преди да достигне до крайния потребител. Дори ако вносителите и търговците, извършващи препродажба, прехвърлят цялата тежест на митото на потребителите, следва да се припомни, че на пазара се предлага широка гама от продукти, които не са обект на мерките и които се произвеждат от производители от Съюза и производители от трети държави.
(184)
Комисията изчислява въздействието на антидъмпинговите мита върху цените за потребителите чрез оценка на сумата на митата, които следва да се платят съобразно с действителния внос от Китай, и прилага сумата направо към потребителите с допускането, че вносителите, търговците на едро и търговците на дребно ще прехвърлят всички допълнителни разходи на крайните потребители. Изчислено по този начин, въздействието на разходите е значително по-ниско от 0,5 евро на m2. Следва да се припомни, че в регламента за временните мерки се прави заключението, че средногодишното потребление на средния потребител е около 2,2 m2 на глава от населението в Съюза. Като се има предвид слабото отражение на митото на квадратен метър, увеличението на разходите вероятно ще бъде ограничено, дори ако потребителят трябва да закупи значително количество от разглеждания продукт за строителни или ремонтни работи.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(185)
Може да се очаква последиците от налагането на мерките да подпомогнат промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияят благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намалят опасността от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(186)
Освен това може да се очаква, че налагането на мерките ще има ограничено въздействие за ползвателите/вносителите, които биха могли да се снабдяват от широк кръг доставчици на пазара на Съюза и в други трети държави.
(187)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
1.1. Оповестяване
(188)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е трябвало да оповести в регламента за временните мерки марж на продажбата на занижени цени, а една от тях заяви, че неоповестяването на тези данни означава, че заинтересованите страни не са имали възможност да преценят дали правилото за по-ниското мито е било приложено точно.
(189)
В отговор на гореизложеното временните маржове бяха, както следва:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Всички други съдействащи производители
66,0 %
Всички останали дружества
95,8 %
1.2. Марж на отстраняване на вредата
(190)
Една от страните заяви, че Комисията е използвала непоследователен подход за установяване на вредата и заключенията ѝ е трябвало да се основават на среднопретеглени данни за целия отрасъл.
(191)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че констатациите за степента на отстраняване на вредата се основават на проверени данни за отделните дружества, които бяха сметнати за най-надеждната база с цел да бъдат взети предвид всички факти, имащи отношение за целите на сравнението. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(192)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос от Китай за промишлеността на Съюза.
(193)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(194)
Поради това беше сметнато за целесъобразно маржът на продажбата на занижени цени да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производителите от Съюза и китайските износители.
(195)
При изчисляването на размера на антидъмпинговото мито, необходимо за отстраняване на въздействието на вредоносния дъмпинг, се приема, че митото следва да бъде изчислено по такъв начин, че да позволи на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира разумна печалба. Беше сметнато, че тази разумна печалба преди облагане с данък трябва да се равнява на реализираната печалба от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, относно продажбите на сходния продукт в Съюза. Тази печалба беше оценена спрямо постигнатата от промишлеността на Съюза рентабилност от 3,9 %, през 2007 г., както е посочено в таблица 12 от регламента за временните мерки.
(196)
Установяват се следните маржове на отстраняване на вредата
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Всички други съдействащи производители
65,0 %
Всички останали дружества
82,3 %
(197)
Следва да се отбележи, че маржът на отстраняване на вредата за „всички други съдействащи производители“ бе определен без използването на данни от Kito Group, тъй като дружеството не бе част от извадката, както и за да има съответствие с начина, по който бе изчислен дъмпинговият марж за „всички други съдействащи производители“. (Вж. член 9, параграф 6, първо изречение от основния регламент.) С оглед прилагането на член 18 от основния регламент, както е посочено в съображение 54, за Kito Group се прилага определеният марж на отстраняване на вредата за всички останали дружества.
(198)
Следва да се отбележи също, че маржовете на продажбата на занижени цени са по-високи от дъмпинговите маржове, установени в съображения 88-93, и следователно дъмпинговият марж следва да послужи като основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(199)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на съдействащите дружества, посочени в приложение I към настоящия регламент, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана представителна извадка.
2. Митническа декларация
(200)
Статистическите данни за разглеждания продукт често се дават в квадратни метри. Такава допълнителна единица за разглеждания продукт обаче не е посочена в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (6). Поради това е необходимо да се предвиди, че в декларацията за пускане в свободно обращение се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят квадратни метри от разглеждания за внос продукт.
3. Окончателно събиране на временното мито
(201)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временно антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани.
(202)
В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
4. Форма на мерките
(203)
Една от заинтересованите страни предложи мерките да бъдат под формата на минимална вносна цена („МВЦ“) вместо адвалорни мита. МВЦ обаче не е подходяща за разглеждания продукт, тъй като съществува за множество видове продукти, чиито цени варират значително, и това създава сериозен риск от възникване на взаимно компенсиране. Освен това се очаква, че видовете продукти ще продължат да се развиват по отношение на дизайна и довършителната обработка и МВЦ вече няма да осигурява подходяща основа за нивото на митото. Поради това искането за налагане на мерки под формата на МВЦ се отхвърля.
(204)
Друга от страните поиска мерките да бъдат под формата на квоти за внос. Квотите за внос обаче не са в съответствие с основния регламент, нито с международно приетите правила. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета мозайка, парчета и подобни артикули от керамика, със или без подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Дружествата, изброени в приложение I
30,6 %
Всички други дружества
69,7 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията по приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 258/2011 за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумата на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Когато някой производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1, с произход от Китайската народна република през периода на разследване (1 април 2009 г. - 31 март 2010 г.), че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, и че или действително е изнесъл разглежданите стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на периода на разследването, Съветът с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да въведе за този производител митото, приложимо за оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, т.е. 30,6 %.
Член 4
Когато във връзка с посочените в член 1 продукти се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят квадратни метри от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 септември 2011 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 917/2011,
12. september 2011,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) („algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
Määrusega (EL) nr 258/2011 (2) („ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes.
(2)
31. mail 2011 avaldati parandus, (3) et parandada teatavad tüpograafiavead, eeskätt teatavate Hiina eksportivate tootjate nimed, mis olid ajutise määruse I lisas valesti avaldatud.
(3)
Pärast mõningate paranduses avaldamise järel saadud väidete kontrollimist selgus, et need väited on põhjendatud ja et veel teisedki nimed on valesti avaldatud. Käesoleva määruse I lisas on loetletud kõigi nende äriühingute õiged nimed, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksu.
(4)
Siinkohal tuleb meenutada, et menetlus algatati kaebuse alusel, mille Euroopa keraamiliste plaatide tootjate liit (CET) („kaebuse esitaja”) esitas tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 30 % liidu keraamiliste plaatide kogutoodangust. Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 24, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 („uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).
2. Järgnenud menetlus
(5)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised meetmed („esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Seda soovinud isikutele anti võimalus arvamust avaldada suuliselt ning lisaks toimusid kahe huvitatud isiku taotlusel ärakuulamised vastutava ametniku juuresolekul.
(6)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.
(7)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Pärast seda teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(8)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
3. Menetlusega seotud isikud
3.1. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(9)
Eksportivate tootjate valimi koostamisel lisati valimisse seda taotlenud ettevõtete „rühm”, sest kahe asjaomase tootja liidetud ekspordimaht paigutas nad liidu turule eksportijate seas kolmandale kohale. Need ärihingud väitsid, et nad on seotud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artikli 143 lõike 1 punkti b alusel, mille kohaselt loetakse pooled seotuks, kui „nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid”. Uurimisel selgus, et need äriühingud ei olnud siiski selles tähenduses seotud, ja neid koheldi edaspidi nagu eraldiseisvaid üksusi, nagu on mainitud ka ajutise määruse põhjenduses 35.
(10)
Mõned eksportivad tootjad väitsid oma märkustes, et kõnealused äriühingud oleks tulnud ebaõige või eksitava teabe esitamise eest valimist välja jätta. Lisaks väitsid samad tootjad, et kaalutud keskmise dumpingumarginaali arvutamisel ei oleks tohtinud neid kaht valimisse kuuluvat äriühingut arvesse võtta.
(11)
Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealuste isikute poolt enne valimi moodustamist esitatud teave oli piisav, et pidada neid äriühinguid seotuks, ning nad lisati valimisse, arvestades nende liidetud eksportmüüki liidu turule. Kahe äriühingu omavahelist suhet uuriti üksikasjalikult nende valdustesse tehtud kontrollkäikude ajal. Teave, mille need äriühingud olid esitanud oma seotuse väite tõenduseks, leiti siiski olevat ebapiisav, et tõendada nende seotust - vastupidiselt äriühingute enda arvamusele. Seetõttu tehti järeldus, et kõnealuseid äriühinguid ei saa pidada seotuks määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 143 lõike 1 punkti b tähenduses. Kuna äriühingud tegid uurimises koostööd, esitades muu hulgas teavet oma väidetava seotuse kohta, ei olnud mingit põhjust neid valimist välja jätta. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(12)
Pealegi, isegi kui oletada, et teiste äriühingute kaasamine valimisse uurimise ajal oleks andnud uurimisperioodil tulemuseks tunduvalt suurema eksportmüügi liitu, oleks allesjäänud aja jooksul olnud raske neid kiiruga valitud äriühinguid uurida. Sellepärast on valim - hoolimata sellest, et kõnealused äriühingud ei osutunud seotuks - kooskõlas algmääruses sätestatud nõuetega. Samuti ei ole mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks need äriühingud meelega väitnud oma seotust, et saada valimisse kaasatud.
(13)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 5 ja 6.
3.2. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(14)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks isik, et kuna ükski kaebust toetavatest liidu tootjatest ei esitanud küsimustiku vastuseid, tuleks neid käsitada uurimise käigus koostööst hoiduvatena. See väide jäi jõusse ka pärast lõplike järelduste teatavakstegemist.
(15)
Vastuseks väitele, mille kohaselt näitab küsimustiku vastuste puudumine kaebust toetavate liidu tootjate hoidumist koostööst, tuleb meenutada, et CET on kõigi kaebuse esitanud äriühingute seaduslik esindaja. CET oli kaebuses osalevate äriühingute eest juba esitanud nõuetekohase lisateabe uurimisperioodi andmete kohta. Nagu märgitud ka algatamisteates, peavad valimi moodustamiseks esitama teavet üksnes äriühingud, kes ei ole kogu vajalikku teavet veel esitanud. Järelikult tegid kaebuses esitanud tootjad täielikku koostööd, kuivõrd nad olid edastanud kogu vajaliku teabe kaebuse esitamise etapis ning kuna nende seaduslik esindaja oli edastanud nende eest uurimisperioodi andmete nõutavad ajakohastused.
(16)
Üks huvitatud isik väitis, et valim ei ole statistiliselt korrektne liidu tootmisharu eri kategooriatesse jaotamise ja valimi geograafilise katvuse tõttu. Liidu keraamiliste plaatide tööstus on tugevalt killustatud tootmisharu, kuhu kuulub üle 500 tootja. Sellega seoses tehti kindlaks, et esindatud olid kõik kolm äriühingute kategooriat - st suured, keskmise suurusega ja väikesed ettevõtted. Et kahjuanalüüsis ei domineeriks suurte äriühingute tulemused, vaid et see kajastaks asjakohaselt ka väikeste äriühingute olukorda, kelle toodang moodustab valdava osa liidu toodangust, peeti vajalikuks kaasata valimisse nii väikesed, keskmise suurusega kui ka suured äriühingud. Igast kategooriast valiti suuremad ettevõtted, kui geograafiline katvus seda lubas.
(17)
Ühe huvitatud isiku väitel ei olnud valim pärast Poola tootja väljajätmist enam representatiivne liidu turule suunatud müügi mahu osas ning komisjon ei suutnud selle representatiivsust tõendada.
(18)
Tõepoolest, üks Poola tootja loobus koostööst ja tuli seetõttu valimist välja jätta. Siiski ei sõltu valimi representatiivsus sellest, kui täpselt see kajastab kõigi tootvate liikmesriikide geograafilist paiknemist ja osakaalu. Niisugune lähenemisviis ei ole praktikas õigustatud, kuna geograafiline katvus on vaid üks valimi representatiivsust tagavatest teguritest. Tegelikult piisab sellest, kui valim peegeldab laias laastus peamiste tootjariikide proportsionaalset osakaalu. Seda kriteeriumi järgides leiti, et Poola äriühingu väljajätmine valimist ei mõjutanud selle üldist representatiivsust. Selle alusel kinnitatakse, et liidu tootjate valim oli algmääruse artikli 17 tähenduses piisavalt representatiivne.
(19)
Seoses valimi üldise representatiivsusega tuleb märkida, et liidu tootmisharu suure killustatuse tõttu on vältimatu, et valimisse kuuluvad äriühingud katavad vaid suhteliselt väikest osa liidu kogutoodangust. Igal juhul on algmääruse artiklis 17 sätestatud, et uurimine võib piirduda statistiliselt õigete valimitega või suurima tüüpilise toodangu-, müügi- või ekspordimahuga, mida on uurijate käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida, ilma et seda tüüpilist mahtu kuidagi piiritletaks. Eelnevale tuginedes kinnitatakse, et valim oli representatiivne algmääruse artikli 17 tähenduses.
(20)
Ühe huvitatud isiku väitel ei kaasanud komisjon valimisse sellistes riikides nagu Poola ja Tšehhi Vabariik asuvaid liidu tootjaid, kes pakuvad madalaid müügihindu. Seega ei peegeldanud valim piisavalt liidu tootjate keskmisi müügihindu.
(21)
Komisjon tuvastas seda väidet uurides, et valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmised müügihinnad olid samas suurusjärgus mis avalikult kättesaadavates statistikaaruannetes esitatud keskmised müügihinnad. Igal juhul - nagu on selgitatud ka põhjenduses 125 - näitas uurimine, et lõppjäreldused ei muutu oluliselt, kui nende riikide puhul kasutatakse statistikas avaldatud hindu.
(22)
Rida isikuid esitas märkusi liidu valimi koostamise meetodi kohta ning võrdles seda Hiina eksportijate valimi koostamise põhimõttega, mis põhines vaid ekspordimahul.
(23)
Liidu tootjate ja Hiina eksportivate tootjate valimite erinevate koostamismeetodite kohta tuleb märkida, et need valiti vastavalt väljavõttelise uuringu eesmärkidele. Kuna komisjon pidi hindama liidu tootmisharu üldist olukorda, valiti kriteerium, mis annaks sektorist kõige representatiivsema ülevaate. Hiina eksportijate puhul peeti sobivaks koostada valim vaatlusaluse toote suurima ekspordimahu põhjal, mistõttu võeti valimisse vaid suurimad eksportijad. Algmääruse artiklis 17 ei ole ette nähtud, et mõlemad valimid peaksid olema koostatud sama kriteeriumi alusel. Pealegi said kõnealusel juhul enne Hiina eksportivate tootjate valimi lõplikku kinnitamist nii koostööd tegevad isikud Hiinas kui ka selle riigi ametivõimud selle kohta märkusi esitada. Märkusi saadi valimi koosseisu, aga mitte selle representatiivsuse kohta.
(24)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis üks importijate ühendus, et vastavalt algmääruse artiklile 17 tuleb liidu tootjate ja eksportivate tootjate valimid moodustada sama kriteeriumi alusel. Ka mõned Hiina osapooled jäid pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väite juurde, nagu olnuks Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootjate valimite moodustamisel tegemist diskrimineerimisega.
(25)
Vastuseks sellele väitele, mille juurde jäädi ka pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ja mille kohaselt tulnuks liidu tootjate ja eksportivate tootjate valimite moodustamisel kohaldada sama kriteeriumi põhjenduses 23 esitatud põhjustel, leitakse, et need valimid võib moodustada erinevate kriteeriumide alusel. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(26)
Mis puudutab põhjenduses 23 mainitud asjaolu, et valimi representatiivsuse kohta ei esitatud märkusi, siis väidavad need isikud, et valimite koostamise ajal ei olnud Hiina osapooled teadlikud sellest, et kasutati erinevaid valikukriteeriume, ega saanud seetõttu seda aspekti kommenteerida.
(27)
Seoses tõsiasjaga, et Hiina osapooled ei olnud teadlikud sellest, et valimite koostamisel kasutati erinevaid kriteeriume, tuleb rõhutada, et kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 on väljakujunenud tavaks, et osapoolte arvamust küsitakse vaid nende oma kategooria valimite kohta, st eksportivad tootjad saavad esitada märkusi vaid kavandatava eksportivate tootjate valimi kohta. Neil asjaoludel jäetakse arvesse võtmata kõnealuste isikute väide, mille kohaselt nad ei saanud esitada märkusi erinevate valimite koostamise kriteeriumide kohta nende valimite koostamisel ajal.
(28)
Lõplike järelduste teatavakstegemise järel väitis üks huvitatud isik, et erinevaid ettevõttekategooriaid valimisse kaasates rikkus komisjon algmääruse artikli 4 lõiget 1, mis näeb ette, et analüüsida tuleb liidu tootmisharu tervikuna, mitte teatavaid ettevõtterühmi või -tüüpe.
(29)
Õigustatud ei ole väide, nagu rikutaks valimi kolme kategooriasse jagamisega algmääruse artikli 4 lõiget 1. Vastavalt põhjenduses 23 selgitatule esindas valim liidu tootmisharu tervikuna, mitte vaid teatavat ettevõtete rühma, nagu väidab asjaomane isik. Pealegi on algmääruse artikli 17 lõikes 1 selgelt lubatud koostada kahju kindlakstegemiseks valim. Seetõttu leiti kõnealune väide olevat põhjendamatu ja lükati tagasi.
(30)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist vaidlustas seesama huvitatud isik geograafilise katvuse arvessevõtu valimi koostamisel, väites, et liit on ühisturg ja et algmääruse artikli 17 lõike 1 alusel tohib valimi moodustada vaid suurima representatiivse ekspordimahu põhjal.
(31)
Seoses geograafilise katvuse kriteeriumi kasutamisega tuleb märkida, et tegemist on killustatud tootmisharuga ning valitud ettevõtete representatiivsuse hindamiseks tuli võtta arvesse tootjate geograafilist paiknemist liikmesriikides, et valim kajastaks liidus ettetulevaid erinevaid olukordi. Valim hõlmab liikmesriike, kus valmib umbes 90 % liidu toodangust, ning isegi pärast Poola ettevõtja väljajätmist on see protsent suur - umbes 80 %. Seega tagas komisjoni kasutatud meetod, et valim kajastab liidu tootmist tervikuna ja on kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(32)
Lõplike järelduste teatavakstegemise järel väitis üks huvitatud isik, et liidu tootjate valimisse valiti vaid keskmise ja väikese suurusega ettevõtted, mille kulud ja hinnad on väidetavalt kõrgemad kui suurtel Hiina ettevõtetel.
(33)
Selle väite kinnituseks ei esitatud mingit tõendusmaterjali. Tuleb märkida, et valim sisaldas ettevõtteid kõigist erinevatest kategooriatest. Pealegi ei sõltu ettevõtte kulud ainult ettevõtte suurusest, vaid ka nt toormaterjali hinnast, amortisatsioonist, tootmisvõimsuse rakendusastmest.
4. Isikute õigused
4.1. Kaebuse esitajate ja kaebust toetavate äriühingute nimede konfidentsiaalsus
(34)
Üks huvitatud isik väitis, et kaebuse esitaja identiteeti puudutava teabe nappuse tõttu ei saanud huvitatud isikud oma kaitseõigust täielikult kasutada. Kuna mõned tootjad ei olnud oma nime konfidentsiaalsena hoidmist taotlenud, ei pidanud see isik anonüümsusnõuet põhjendatuks.
(35)
Üks isik kordas oma väidet, et enamiku kaebuses osalevate tootjate ja nende toetajate puhul ei ole mingit põhjust rakendada konfidentsiaalsusnõuet. Eeskätt väitis see isik, et huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik ei sisaldanud mingeid tõendeid konfidentsiaalsustaotluste toetuseks. Samuti väideti, et valimisse kuuluvate äriühingut identiteeti teadmata ei saanud teised huvitatud isikud kommenteerida mikroindikaatorite hindamise korrektsust.
(36)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist küsis sama isik veel, kas kõik valimisse kaasatud tootjatega seotud äriühingud olid esitanud küsimustiku vastuse.
(37)
Siinkohal tuleb meenutada, et algmääruse artiklis 19 on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Valdav enamik kaebuse esitajatest soovis jääda konfidentsiaalseks ja esitas ka piisavalt tõendeid, mis näitasid, et kõnealuste tootjate puhul oli tõepoolest olemas survemeetmete võimalus müügimahu vähenemise kujul, kui nende nimed avaldataks. Seetõttu rahuldasid komisjoni talitused nende äriühingute taotlused.
(38)
Vastuseks väitele, et mõned tootjad ei taotlenud oma nime salajas hoidmist, tuleb märkida, et see asjaolu ei takista teisi ettevõtjaid konfidentsiaalsust taotlemast piisavate põhjenduste olemasolul. Selliseid taotlusi käsitleti ükshaaval ning seetõttu tuleb see väide tagasi lükata.
(39)
Mis puudutab asjaolu, kas kõik valimisse kaasatud liidu tootjatega seotud äriühingud esitasid küsimustiku vastuse, siis tuleb märkida, et põhimõtteliselt ei takista teatava liidu tootja vastuse puudumine komisjoni jõudmast usaldusväärsete järeldusteni kahju küsimuses, kui ta vaid saab laekunud vastuseid kontrollida. See kehtib eriti juhtudel, kui seotud äriühingud on eraldiseisvad juriidilised isikud iseseisva raamatupidamisega.
5. Uurimise ulatus. Türgist pärit impordi kaasamine
(40)
Eksportivate tootjate huve esindav isik väitis, et käesolevasse uurimisse oleks tulnud kaasata ka Türgist pärit vaatlusaluse toote import.
(41)
Türgist pärit impordi kaebusest väljajätmise kohta tuleb märkida, et menetluse algatamise etapis puudusid selle riigi puhul piisavad tõendid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta, mis oleksid õigustanud dumpinguvastase menetluse algatamist sellise impordi suhtes. Seega lükatakse tagasi väide, nagu oleks Türgi tulnud uurimisse kaasata.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(42)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkis üks huvitatud isik, et ajutiste meetmete kehtestamist käsitlevas määruses esitatud vaatlusaluse toote CN-koodid erinevad algatamisteates esitatud koodidest. Ta tahtis saada teada selle erinevuse põhjuse ja kas sellega kaasnes ka muutus tootevalikus.
(43)
Tuleb rõhutada, et esialgsete meetmete kehtestamise määruses ja algatamisteates esitatud CN-koodide erinevused ei tähenda, et muutunud oleks toote määratlus või uurimise ulatus. Need parandused ei tähenda, et muutusid uuritavate keraamiliste plaatide tüübid, vaid need kajastavad lihtsalt üldiseid muudatusi kombineeritud nomenklatuuris, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 861/2010 ja jõustus 1. jaanuaril 2011 (5).
(44)
Üks huvitatud isik taotles, et teatavad keraamilised mosaiigid tootevalikust välja jäetaks. Ta väitis, et kui meetmed peaks kehtestatama, ei suuda selle kategooria tooted konkureerida teiste toodetega, mis neid asendavad, ning et igal juhul puudub selles kategoorias dumping.
(45)
Uurimisel selgus, et kuna keraamilised mosaiigid ja muud keraamilised plaadid on samade füüsikaliste ja tehniliste põhiomadustega, ei ole tootevaliku läbivaatus põhjendatud. Seoses dumpingu puudumisega selles tootekategoorias (mille kohta ei esitatud mingeid tõendeid) tuleb märkida, et dumpingu- ja kahjuanalüüs peab kajastama olukorda kõigis vaatlusaluse toote kategooriates. Neil põhjustel lükatakse see väide tagasi.
(46)
Eelöeldut arvestades ja kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole rohkem märkusi, kinnitatakse ajutiste meetmete kehtestamist käsitleva määruse põhjendused 25-32.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(47)
Kuna selles osas mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 33-40 esitatud järeldused.
2. Individuaalne kohtlemine
(48)
Seoses otsusega võimaldada või keelata konkreetsetele äriühingutele individuaalset kohtlemist ei laekunud mingeid märkusi.
(49)
Siiski seadsid kaks importijat kahtluse alla komisjoni individuaalse kohtlemise analüüsi tervikuna, väites, et liit jagab igal aastal subsiidiume struktuurifondide kaudu.
(50)
Algmääruse artikli 9 lõikes 5 on sätestatud tingimused, mis peavad individuaalse kohtlemise taotlemiseks olema täidetud. Väidetavad liidu subsiidiumid ei ole selle analüüsi seisukohalt üldse asjassepuutuvad. Sellepärast lükatakse kõnealune väide tagasi ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41-44 esitatud järeldused.
3. Individuaalne kontrollimine
(51)
Kaheksa koostööd tegevat eksportivat tootjat esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohased individuaalse kontrollimise taotlused. Individuaalset kontrollimist otsustati kohaldada vaid ühe eksportiva tootja (Kito Group) puhul, kuna see ei tundunud põhjendamatult koormav. Pealegi oli selle kontserni ekspordimaht individuaalset kontrollimist taotlenud kaheksa tootja seas suurim.
(52)
Kõnealune kontsern taotles individuaalset kontrollimist. Pärast taotlusega tutvumist otsustati esialgu võimaldada Kito Group’ile individuaalset kontrollimist, sest keeldumiseks ei tundunud olevat alust.
(53)
Lõplike järelduste teatavakstegemise järel väitis kaebuse esitaja, et algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel ei rahuldata teatavaid individuaalse kontrollimise taotlusi, kui selliseid taotlusi on laekunud liiga palju. Kaebuse esitaja väitel toetavad seda seisukohta arvukad eelnevad dumpinguvastased uurimised. Selles osas tuleb märkida, et kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3 otsustatakse, kas individuaalse kontrollimise taotlused vaadatakse läbi või mitte, lähtuvalt sellest, kas individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist. Käsilolevas uurimises (nagu mainitud ka põhjenduses 51) ei peetud esitatud kaheksast taotlusest ühe individuaalse kontrollimise taotluse uurimist põhjendamatult koormavaks. Mis puudutab eelnevaid uurimisi, mille raames on esitatud individuaalse kontrollimise taotlusi, siis tuleb lisada, et iga kord tuleb eraldi hinnata, kuivõrd koormav oleks selliste taotluste uurimine ja kas see takistaks uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Eelöeldut arvestades lükatakse kaebuse esitaja väited tagasi.
(54)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist saadi teavet ja tõendeid, mille põhjal võis oletada, et Kito Group ei ole avaldanud kõiki seotud äriühinguid ja et selle kontserni kohta tehtud järeldused võivad olla ebatäielikud. Kontsernile anti võimalus esitada märkusi ja teda teavitati algmääruse artikli 18 võimalikust kohaldamisest. Kito Group kinnitas oma vastuses, et ei avaldanud dumpinguvastases küsimustikus tõepoolest andmeid kahe seotud äriühingu kohta, aga tegemist oli lihtsa eksimusega, mis ei mõjuta uurimise tulemusi, kuna need äriühingud ei tegelenud vaatlusaluse toote tootmise ega turustamisega. Kahe äriühingu olemasolu varjamine ei võimaldanud siiski kontserni tegevust seoses vaatlusaluse tootega korrektselt hinnata ja kontrollida. Sellepärast ollakse seisukohal, et Kito Group ei edastanud ettenähtud tähtaja jooksul vajalikku teavet, ning seda kontserni käsitlevad järeldused tehakse kooskõlas algmääruse artikliga 18 kättesaadavate faktide põhjal.
4. Normaalväärtus
4.1. Võrdlusriigi valik
(55)
Kaks importijat olid Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) võrdlusriigiks valimise vastu, väites oma märkustes, et USA ei sobi võrdlusriigiks liiga väikese omamaise toodangu ja rahvusvahelise konkurentsivõime puudumise tõttu. Lisaks väitsid nad, et USAd ei valitud korrektselt, sest liidu tootjate ühendus avaldas ebasobivat survet teiste võimalike võrdlusriikide tootjatele, et heidutada neid koostööd tegemast. Kaks importijat väitsid, et komisjon oli jätnud kõrvale teistest võimalikest koostööd tegevatest riikidest pärit teabe ja et arvesse jäeti võtmata ka kolmandate riikide omamaiste või riikidevaheliste tootjate ühenduste esitatud avalikud andmed.
(56)
Vastuseks viimasele argumendile olgu märgitud, et dumpingu taseme uurimiseks on vaja teavet konkreetsete äriühingute kohta. Seega lükati see argument tagasi.
(57)
Mis puudutab väidet, nagu oleks liidu tootjate ühendus avaldanud ebasobivat survet, et heidutada teisi tootjaid koostööd tegemast, siis selle kohta ei ole esitatud mingeid tõendeid. Seepärast tuli kõnealused märkused tagasi lükata.
(58)
Lisaks eelöeldule väitsid samad importijad, et USA keraamiliste plaatide kogutoodang on umbes 60 miljonit ruutmeetrit aastas, mitte 600 miljonit ruutmeetrit aastas, nagu on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 51. See väide osutus kontrollimisel õigeks.
(59)
Kuigi USA toodang osutus tunduvalt väiksemaks, tuleb rõhutada, et USA sobib võrdlusriigiks juba selle tõttu, et sealne turg on äärmiselt konkurentsivõimeline - turul on mitu kohalikku tootjat ja impordikogused on märkimisväärsed. Pealegi ei ole tõendeid mittetariifsete turutõkete kohta, mis oleksid konkurentsile suureks takistuseks, nagu on mainitud ka ajutise määruse põhjenduses 52. Neid asjaolusid arvestades jäädakse järelduse juurde, et väiksemast toodangumahust olenemata sobib USA ikkagi võrdlusriigiks.
(60)
Kaks importijat väitsid, et USAs toodetud plaatide ühiku müügihinnad olid USA koduturul tunduvalt kõrgemad kui liidu turul ja et nende võrdlus ekspordihindadega tekitaski mulje dumpingu olemasolust. See argument leiti olevat menetluse seisukohast ebaoluline, sest selliseid väiteid - tingimusel, et neid toetavad esmapilgul usutavad tõendid - saaks põhjalikult uurida üksnes USAga seotud dumpinguvastase menetluse raames. Argument lükati seetõttu tagasi.
(61)
Samad importijad väitsid veel, et koostööd tegev USA tootja oli liidu tootjate omanduses või nendega seotud ja et seetõttu olid uurimistulemused ekslikud, sest kasutatud teave ei pärinenud sõltumatult äriühingult.
(62)
Siinkohal tuleb märkida, et koostööd tegeva USA tootja esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. Seetõttu leiti see väide olevat kohatu ja lükati tagasi.
(63)
Samad importijad väitsid veel, et USA ekspordimaht on piiratud. See argument ei mõjuta kuidagi võrdlusriigi valikut, sest võrdlusriigi andmete alusel määratakse kindlaks normaalväärtus, mitte ekspordihinnad. See väide lükati tagasi.
(64)
Lõpetuseks väitsid needsamad importijad, et ei ole mingit põhjust käsitada võrdlusriigi koostööd tegeva tootja identiteeti, toodangu mahtu, väärtust ja kvaliteeti konfidentsiaalsete andmetena. Võrdlusriigi koostööd tegev tootja taotles konfidentsiaalsust kaubanduslike survemeetmete kartuses ja tema taotlus leiti olevat põhjendatud. Pealegi, kui rahuldada importijate nõue ja avaldada võrdlusriigi koostööd tegeva tootja mis tahes andmed, isegi suurusjärgu tasemel, võib see viia tootja identiteedi tuvastamiseni. Sellepärast ei rahuldatud importijate nõuet.
(65)
Lõplike järelduste teatavakstegemise järel kordasid kaks eespool nimetatud importijat teatavaid eespool kirjeldatud nõudeid, esitamata siiski põhjendatud tõendeid. Nendes tingimustes lükatakse kõnealused väited tagasi.
(66)
Peale selle märkisid need kaks importijat, et kuna koostööd tegevat USA tootjat kontrollib väidetavalt liidu tootja, on väär valida see USA äriühing sobivaks võrdlusriigi tootjaks. Täpsemalt väitsid nad, et kõnealune USA ettevõte ei ole majanduslikult iseseisev ega saa seetõttu olla dumpinguanalüüsi võrdlusalus. Importijad tsiteerisid oma nõude toetuseks algmääruse artikli 2 lõike 1 kolmandat ja neljandat lõiku. Vastuväiteks tuleb märkida, et - nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 23 ja allpool põhjenduses 69 - taotles koostööd tegev USA tootja anonüümsust, mida talle ka võimaldati. Seda asjaolu arvestades ei saa USA äriühingu ja liidu tootja vahelist suhet kinnitada ega ümber lükata. Siiski tuleb lisada, et osutatud algmääruse sätete puhul on küsimus pigem selles, kuidas käsitleda uurimisaluse äriühingu müügihindu, kui müüakse seotud ettevõttele. Need sätted ei käsitle võrdlusriigi tootja ja liidu tootja võimalikku suhet. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(67)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas üks importijate ühing mitu väidet. Esiteks väitis see ühing, et USA tootjate väidetav väike müügimaht koduturul võrreldes Hiina ekspordiga liitu räägib USA võrdlusriigiks valimise vastu. Võimalike võrdlusriikide valikul võetakse muu hulgas arvesse nende riikide turgudel valitsevat konkurentsi. Seetõttu ei ole võrdlusriigi valikul hädavajalik, et riigi tootjate omamaine müük ja import uurimisalusest riigist oleksid samal tasemel. Käsiloleva uurimise raames leiti USA turg olevat piisavalt konkurentsivõimeline, et õigustada võrdlusriigi valikut, nagu märgitud ka põhjenduses 59. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(68)
Lisaks väitis sama importijate ühing, et nende arvates ei tule USA võrdlusriigiks valimisel arvestada seda, et import USAsse on märkimisväärne. Sellega seoses tuleb märkida, et impordi tase on oluline tegur, mida võetakse võrdlusriigi valikul arvesse. Omamaine toodang ja kõrge imporditase üheskoos loovad konkurentsivõimelise turu, nagu on selgitatud ka põhjenduses 59. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(69)
Importijate ühing küsis lisaks, milliseid tõendeid esitas koostööd tegev võrdlusriigi tootja kaubanduslike survemeetmete ohu tõendamiseks vastavalt põhjenduses 64 märgitule. USA äriühing selgitas, et USA turul on palju Hiina eksportivaid keraamiliste plaatide tootjaid, kellega ta samade klientide pärast konkureerib. USA ettevõtja kartis enda väitel, et need tootjad rakendavad tema identiteedi teadasaamisel kaubanduslikke survemeetmeid. Mis puutub kaubandusliku survestamise ohu kohta esitatud tõenditesse, siis tuleb tunnistada, et USA äriühingu ja Hiina eksportivate tootjate samade klientide pärast konkureerimisest tulenev võimalik risk USA turul leiti olevat tõenäoline. Neil asjaoludel rahuldati äriühingu anonüümsustaotlus.
(70)
Lisaks väitis sama ühing, et kuna USAs toodetud keraamiliste plaatide keskmised kodumaised hinnad olid väidetavalt mitu korda kõrgemad kui Hiinast pärit liitu suunatud impordi hinnad, ei saa USA toode olla Hiinast imporditud toote suhtes „samasugune toode”. Nende kahe toote hinnaerinevus ei ole piisav põhjus väitmaks, et USA toode ei ole vaatlusaluse tootega samasugune. Nimelt leiti, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 32, et vaatlusalusel tootel ja muu hulgas USAs valmistatud ja seal müüdud tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusalad. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Seetõttu lükatakse ühingu väide tagasi.
(71)
Sama ühing küsis ka, miks ei valitud kolmandate riikide (v.a USA) koostöö puudumisel liitu sobivaks võrdlusriigiks. Kuna USA leiti olevat sobiv võrdlusriik, nagu on selgitatud ka põhjenduses 59, siis ei peetud vajalikuks teisi turge enam uurida. Sellepärast ei võeta seda väidet arvesse.
(72)
Kuna rohkem märkusi ei ole, jäädakse seisukohale, et USA valimine võrdlusriigiks oli sobiv ja mõistlik valik, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, ning kinnitatakse ajutise määruse põhjused 45-54.
4.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(73)
Kaks importijat väitsid, et USA tootja toodangumahu saladuses hoidmise tõttu ei saa huvitatud isikud kontrollida, kas USA tootja tootmiskulud erinevad mastaabisäästu tõttu märkimisväärselt valimisse kuuluvate Hiina tootjate (kelle keraamiliste plaatide aastatoodang ulatub üle 10 miljoni ruutmeetri) tootmiskuludest. Need importijad väitsid veel, et võrdlusriigi tootja ja Hiina tootjate toodangumahud ei ole võrreldavad, kuna võrdlusriigi tootja (või võrdlusriigi) toodangumaht on väiksem. Tuleb meenutada, et koostööd tegeva võrdlusriigi tootja toodangumaht on konfidentsiaalne teave ja seda ei saa avaldada. Samuti tuleb märkida, et Hiina keraamiliste plaatide tööstus on tugevasti killustatud ja koosneb peamiselt VKEdest. Seetõttu peeti neid väiteid põhjendamatuks.
(74)
Need importijad osutasid ka algmääruse artikli 2 lõike 1 teises lõigus esitatud nõudele, mille kohaselt tuleb normaalväärtus arvutada „teiste müüjate või tootjate” hindade põhjal, ja väitsid, et on väär arvutada normaalväärtus üheainsa äriühingu andmete põhjal.
(75)
Siinkohal tuleb märkida, et käesolev menetlus käsitleb mitteturumajanduslikust riigist pärit importi, mille puhul normaalväärtus tuleb kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(76)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist teatas üks importijate ühing, et tema arvates ei saa normaalväärtust võrdlusriigis kindlaks määrata vaid ühe ettevõtte andmete alusel. See väide lükati siiski tagasi põhjenduses 75 esitatud põhjustel.
(77)
Need importijad väitsid veel, et võrdlusriigi ettevõtja valmistatud toode ei ole representatiivne, sest kuulub kallimasse tootekategooriasse. Võrdlusriigi tootjale võimaldatud konfidentsiaalsuse tõttu ei saanud seda väidet kinnitada ega ümber lükata. Isegi kui see väide oleks tõene, kohandati - nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 61 - põhjendatud vajaduse korral arvestuslikku normaalväärtust, et võtta arvesse kõiki plaaditüüpe, sealhulgas edasimüüdavaid plaaditüüpe. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud, ja see lükati tagasi.
4.3. Ekspordihind
(78)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis üks eksportiv tootja, et komisjoni talitused olid teatavate keraamiliste plaatide uurimisperioodil liitu suunatud müügi valesti klassifitseerinud ja et äriühingu dumpingumarginaali tuleks seetõttu korrigeerida. Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigul selgus, et äriühing oli teatavad keraamilised plaadid valesti klassifitseerinud, ning äriühingut teavitati sellest. Plaadid klassifitseeriti õigesti, et dumping täpselt välja arvutada. Neid tingimusi arvestades lükatakse äriühingu väide tagasi.
(79)
Lõplike järelduste teatavakstegemise järel väitis seesama eksportiv tootja, et äriühingu dumpingumarginaali arvutusest jäeti välja teatavad uurimisperioodil liitu suunatud eksporditehingud. Selgus, et need tehingud olid välja jäetud põhjusel, et arvete kuupäevad langesid uurimisperioodi järgsele ajavahemikule. Seetõttu lükati ettevõtja väide tagasi.
(80)
Kuna ekspordihindade kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 59.
4.4. Võrdlus
(81)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta esitati mõned märkused.
(82)
Üks eksportiv tootja väitis, et CIF-väärtuse arvutamisel oleks pidanud arvesse võtma asjaolu, et eksportmüük toimus sõltumatute edasimüüjate kaudu. See väide leiti olevat põhjendatud ja kõnealuse eksportija puhul arvutati CIF-väärtus uuesti. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et ekspordihindu ei oleks tohtinud ümber arvutada sõltumatute edasimüüjate antud teabe vähese usaldusväärsuse tõttu, sest väidetavalt olid edastanud teavet vaid mõned edasimüüjatest, kelle kaudu eksportiv tootja oma tooteid müüb. Siiski selgus, et hinnateavet olid andnud kõik sõltumatud edasimüüjad, kelle kaudu eksportiv tootja oma tooteid turustab. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(83)
Veel üks eksportiv tootja väitis, et CIF-väärtuse arvutamisel ei võetud kindlustuskulu korrektselt arvesse. See väide leiti olevat põhjendatud ning eksportija CIF-väärtusi korrigeeriti vastavalt.
(84)
Üks eksportivate ettevõtete rühm väitis, et nende CIF-väärtuses sisalduvad kindlustuskulud olid valesti arvutatud. See väide osutus põhjendatuks ja CIF-väärtused arvutati ümber. Lisaks leiti, et ühe rühma kuuluva ettevõtja puhul ei olnud tehasehindade taseme määramisel käitluskulu arvesse võetud. See viga korrigeeriti.
(85)
Kaks importijat väitsid, et ekspordihindade arvutamisel oleks pidanud arvesse võtma USA dollari vahetuskursi kõikumist uurimisperioodil. Selles osas tuleb meenutada, et kooskõlas komisjoni tavadega kasutati uurimisperioodil valuuta konverteerimisel igakuiseid vahetuskursse, nii et valuutakursi kõikumist uurimisperioodil võeti arvesse.
(86)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis üks eksportiv tootja, et kuna normaalväärtus arvutati võrdlusriigi tootja andmete põhjal, aga täpseid andmeid ei avaldatud konfidentsiaalsusnõude tõttu, tulnuks tingimata teha vajalikud kohandused, et tagada toote võrreldavus dumpinguarvutustes. Sellega seoses tuleb mainida - nagu märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 61 -, et vajaduse korral tehti need kohandused, et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus.
(87)
Lõplike järelduste avaldamise järel väitsid kaks importijat, et koostööd tegev USA tootja tootis kallima tootekategooria keraamilisi plaate, Hiina eksportiv tootja aga odavama tootekategooria keraamilisi plaate. Importijad väidavad, et neile ei avaldatud, milliseid vajalikke kohandusi tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 alusel, et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus. Olgu märgitud, et ajutise määruse põhjenduses 61 on selgitatud, millised kohandused tehti õiglase võrdluse tagamiseks.
4.5. Valimisse kaasatud koostööd tegevatele eksportijatele kehtestatud dumpingumarginaalid
(88)
Lõplikud dumpingumarginaalid, mis kehtestati kõiki eespool esitatud märkusi arvesse võttes valimisse kaasatud koostööd tegevatele eksportijatele, väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril, tollimakse tasumata, on järgmised:
Äriühingu/rühma nimi
Lõplik dumpingumarginaal
Shandong Yadi Co. Ltd.
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd.
67,7 %
4.6. Kõigile teistele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestatud dumpingumarginaalid
(89)
Tulenevalt põhjenduses 88 nimetatud muutustest dumpingumarginaalide arvutuses on valimi kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mis põhineb nelja valimisse kaasatud koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalidel, 30,6 %. Sellega seoses märgitakse, et valimisse kuuluva äriühingu Heyuan Becarry Co. Ltd. puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal ajutise määruse põhjenduses 88 kirjeldatud viisil. Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõike 6 esimese lausega arvutati sellest dumpingumarginaalist lähtuvalt valimisse kuuluvate osapoolte keskmine kaalutud dumpingumarginaal, mida kohaldati valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportijate suhtes. Kuna äriühingule Heyuan Becarry Co. Ltd. ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ja kuna selgus, et tema eksportmüüki puudutavate otsuste tegemisel sekkus riik märkimisväärselt, tuleks äriühingust Heyuan Becarry Co. Ltd. pärinevale impordile kohaldada sama tollimaksumäära kui kohaldatakse valimist välja jäetud koostööd tegevatest eksportijatest pärinevale impordile.
(90)
Mis puudutab dumpingumarginaali arvutusmeetodit äriühingu Heyun Becarry Co. Ltd. puhul, kes (nagu eelnevalt märgitud) on valimisse kaasatud koostööd tegev eksportiv tootja, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 65, siis peaks selles põhjenduses sisalduv viide sama määruse põhjendusele 64 viitama tegelikult põhjendusele 62.
4.7. Individuaalset kontrollimist taotlenud äriühingule kehtestatud dumpingumarginaal
(91)
Põhjendustes 51-54 mainitud individuaalselt kontrollitud äriühingu suhtes kohaldatakse algmääruse artikli 18 alusel üleriigilist dumpingumarginaali.
4.8. Kõigile teistele koostööst hoidunud eksportivatele tootjatele kehtestatud dumpingumarginaalid
(92)
Kuna kõikidele teistele eksportivatele tootjatele kehtestatud dumpingumarginaalide arvutamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 66 ja 67.
(93)
Võttes arvesse põhjendustes 81-85 esitatud märkusi, leitakse üleriigiline dumpingumarginaal olevat 69,7 %.
4.9. Koostööd tegevate eksportijate nimekirja käsitlevad esildised
(94)
Laekus mitmeid väiteid, mille kohaselt ei olnud 13 eksportivat tootjat, kelle suhtes kohaldati ajutist kaalutud keskmist tollimaksu ajutise määruse, sealhulgas selle lisa alusel, mitte tootjad, vaid edasimüüjad, ja nad tuleks seetõttu lisast välja jätta.
(95)
Uurimise järel leiti, et need väited olid tõesed viie äriühingu puhul. Neile äriühingutele teatati, et nad eemaldatakse lisast, ja anti võimalus esitada märkusi. Kolm äriühingut ei esitanud märkusi, seevastu kaks esitasid teatavad väited, kuid need ei sisaldanud piisavaid tõendeid näitamaks, et tegemist on vaatlusalust toodet eksportivate tootjatega, ja need lükati seetõttu tagasi. Kõnealused viis äriühingud eemaldati seejärel selliste ettevõtete nimekirjast, kelle suhtes kohaldatakse ajutist kaalutud keskmist tollimaksu.
4.10. Uurimisperioodi järgsed sündmused
(96)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist lagunes väidetavalt kahest koostööd tegevast eksportijast koosnev rühm muutuste tõttu aktsionäride struktuuris. Selle tulemusena nõudis üks ettevõtjatest teisest äriühingust sõltumatut individuaalset tollimaksumäära.
(97)
Esitatud teabest nähtub, et suhted kahe äriühingu vahel katkesid pärast uurimisperioodi. Üksikasjalikumalt tuleks analüüsida nii rühma väidetava lagunemise mõju kui ka äriühingu taotlust, et talle määrataks individuaalne tollimaksumäär. Kui üks äriühing või mõlemad äriühingud taotleksid oma olukorra uurimist rühma väidetava lagunemise järel, saaks seda teha õigeaegselt kooskõlas algmäärusega. Nendel asjaoludel lükatakse tagasi äriühingu taotlus, milles ta taotleb individuaalse tollimaksumäära kehtestamist käesoleva uurimise raames.
(98)
Lõplike järelduste teatavakstegemise järel väitis kaebuse esitaja, et ühele põhjenduses 97 nimetatud eksportivatest tootjatest oleks tulnud kehtestada eraldi tollimaksumäär, kuna tõendid näitavad, et ta kasutas dumpingut suuremas ulatuses kui teine eksportiv tootja. Selles osas tuleb märkida, et kui uurimisperioodil seotud eksportivatele tootjatele ei arvutataks ühist kaalutud keskmist dumpingumarginaali ja tollimaksumäära, võimaldaks see eksportival tootjal, kellele kehtestati kõrgem tollimaksumäär, maksudest kõrvale hoida. Kuna käesoleva uurimisega hõlmatud kaks eksportivat tootjat leiti olevat uurimisperioodil seotud, ei ole mingit alust neile eraldi tollimaksumäärade kehtestamiseks. Nagu selgitatud ka põhjenduses 97 - kui üks äriühing või mõlemad taotleksid oma olukorra uurimist rühma väidetava lagunemise järel, saaks seda teha kooskõlas algmäärusega. Neil asjaoludel lükatakse kaebuse esitaja väide tagasi.
D. KAHJU
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(99)
Kuna liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta märkusi ega uusi järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 68-70.
1.1. Liidu tarbimine
(100)
Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ega järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 71 ja 72.
2. Import Hiinast
(101)
Üks huvitatud isik vaidlustas impordi analüüsi, väites, et ei kaebus ega ajutine määrus sisaldanud piisavalt andmeid impordimahu kohta, ja märkides, et ruutmeeter (m2) on pindala, mitte mahu mõõtühik.
(102)
Teine huvitatud isik väitis, et Hiinast pärit impordi hinna- ja mahumuutused olid lihtsalt tavalised kaubanduslikud kõikumised ja et neid ei saa tõlgendada kui Hiina eksportija dumpingutegevust.
(103)
Lõplike järelduste teatavakstegemise järel seadis üks isik kahtluse alla Eurostati statistika usaldusväärsuse, väites, et Hiinast pärit impordi tegelikud hinnad on kõrgemad ja seega võrreldavad muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi hindadega. Lisaks väideti, et see mõjutas kindlaksmääratud dumpingumarginaale.
(104)
Üks huvitatud isik väitis, et tema poolt Eurostati andmete põhjal väljaarvutatud turuosa ja impordihind erinevad mõnevõrra ajutises määruses esitatud andmetest, ning nõudis, et viimaseid parandataks.
(105)
Veel üks teine huvitatud isik väitis, et komisjoni talitused olid jätnud arvesse võtmata Hiina impordihindade tõusu uurimisperioodi järgsel ajal, st 2010. aastal.
(106)
Seoses impordimahu väljaselgitamiseks kasutatud mõõtühikuga tuleb märkida, et algmääruse artikli 3 lõikes 2 viitab termin „maht” pigem kvantiteedile kui mahule kuupmeetrites. Iga toote puhul tuleb valida kõige tüüpilisem mõõtühik. Vaatlusaluse toote puhul kasutavad maailmaturu ettevõtjad järjekindlalt ruutmeetreid (m2). Seetõttu peeti seda ühikut pooleliolevas uurimises kõige sobivamaks. Vastav väide lükati tagasi.
(107)
Hiinast pärit impordi hinna- ja mahumuutused olid absoluutväärtustes muidugi piiratud. Import Hiinast vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %. Ometi tuleb Hiinast saabunud impordi mahtu vaadelda liidu kahanenud tarbimise kontekstis. Tõsiasi, et Hiinast pärit import langes kõnealusel perioodil vaid 3 %, samas kui üldine tarbimine kukkus 29 %, mõjutas kahtlemata selle osakaalu liidu turul. Impordimahu stabiilsena hoidmine aitas Hiina importtootel võita turuosa ajal, mil teised ettevõtjad seda kaotasid.
(108)
Hiina impordihindade arengu osas olgu märgitud, et ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud keskmised impordihinnad põhinesid Eurostati statistikal. Teatavate liikmesriikide puhul kaheldakse keskmiste impordihindade täpsuses, aga ametlikku statistikat ei ole seni muudetud. Siinkohal tuletatakse meelde, et Eurostati andmeid kasutati vaid üldtrendide tuvastamiseks ja isegi kui Hiina impordihindu korrigeeritaks ülespoole, jääks püsima sama kahjupilt, mida iseloomustavad suured hindade allalöömise ja dumpingumarginaalid. Olgu märgitud, et ei kahju- ega dumpingumarginaalide arvutamisel ei kasutatud Eurostati andmeid, vaid ainult külastatud ettevõtetest saadud kontrollitud andmeid. Nii et isegi kui statistika on ebatäpne, ei mõjuta see kuidagi tuvastatud dumpingumarginaale.
(109)
Põhjendatud ei ole ka väide, et komisjoni talitused ei võtnud arvesse 2010. aasta Eurostati andmeid, sest uurimisperioodi andmed hõlmasid 2010. aasta esimest kvartalit. 2010. aasta teise, kolmanda ja neljanda kvartali andmed puudutavad aga juba uurimisperioodi järgset aega, mida pole tarvis arvesse võtta. Isegi kui need andmed uurimisse kaasataks, nähtub impordistatistikast, et tõusid ka kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad ja seega oli tegu üldtrendiga, mis ei olnud seotud vaid Hiinast pärit impordiga.
3. Hindade allalöömine
(110)
Uurimise esialgses etapis, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 76, võrreldi hindade allalöömise analüüsimiseks liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigiti liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) Hiinast pärit impordi kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kaubandustaset.
(111)
Üks isik väitis, et osapooltele avaldatud ekspordihinna arvutused ei olnud kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 76 antud seletusega. Kontrollimisel selgus, et selles põhjenduses oli tekstiviga. Keskmise ekspordihinna arvutamisel korrigeeriti uurimise esialgses etapis liidu tootjate müügihindu (liidu turul müügil sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele) võtmaks arvesse kaubandustaset, aga neid ei korrigeeritud impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. Uurimise lõppetapis korrigeeriti asjaomase riigi eksportivate tootjate CIF-hindu liidu piiril, et võtta arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid (importijate poolt enne edasimüüki liidu sadamas kantavad impordi, transpordi- ja ladustamiskulud), lähtudes koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabest.
(112)
Veel üks isik väitis, et kui korrigeerida hindu veelgi allapoole turustuskulude arvessevõtmiseks, on need Hiina ekspordihindadega sarnasel tasemel. Esialgsed arvutused juba sisaldasid neid korrigeerimisi. Seetõttu loeti taotlus põhjendamatuks ning lükati tagasi.
(113)
Uurimisel tuvastati hindade allalöömine tasemel 43,2-55,7 %, mis erineb veidi esialgses etapis leitust (vt ajutise määruse põhjendus 77). Need erinevused tulenevad sellest, et põhjendustes 83-85 nimetatud eksportiva tootja jaoks arvutati uus CIF-väärtus ja põhjenduses 51 nimetatud eksportiva tootja Kito Group jaoks arvutati individuaalne CIF-ekspordihind.
4. Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina
(114)
Kuna muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärineva impordi kohta märkusi ega järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78-80.
5. Liidu tootmisharu olukord
5.1. Makromajanduslikud näitajad
5.1.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(115)
Kuna toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendusastme kohta märkusi ega järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84-85.
5.1.2. Müügimahud ja turuosa
(116)
Kuna müügimahtude ja turuosa kohta märkusi ega järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 86-87.
5.1.3. Tööhõive ja tootlikkus
(117)
Kuna tööhõive ja tootlikkuse kohta märkusi ega järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 88-89.
5.1.4. Dumpingumarginaali suurusjärk
(118)
Dumpingumarginaalid on täpsustatud põhjendustes 88-93. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.
5.2. Mikromajanduslikud näitajad
5.2.1. Varud
(119)
Üks isik vaidlustas ajutise määruse põhjendustes 93-95 esitatud andmete õigsuse. Ta väitis, et varude väärtus, mis oli väljendatud protsendina kogu vaatlusaluse perioodi toodangust, oli tundvalt väiksem kui sama määruse tabelis 10 esitatud arv. Arvutuste läbivaatamisel selgus, et vaid 2009. aastat ja uurimisperioodi käsitlevad protsendid olid valesti arvutatud ja et neil ajavahemikel oli varude protsent tõepoolest suurem kui tabelis esitatud. Korrektne arvutus on esitatud käesoleva määruse tabelis 1.
(120)
Sama isik väitis, et kui liidu tootmisharu oli sunnitud suurendama oma varude taset kuue kuu toodanguni, nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 94, oli varude osakaal kogutoodangust 50 %, mitte 59 %, nagu on märgitud ajutise määruse tabelis 10.
(121)
Sellega seoses tuleb rõhutada, et ajutise määruse põhjendustes 93 ja 94 esitatud analüüsid täiendasid üksteist, olemata identsed. Esimeses analüüsis esitati valimisse kuuluvate ettevõtete varude (ruutmeetrites mõõdetud) protsent võrreldes samade ettevõtete toodanguga, mis oli samuti väljendatud ruutmeetrites (uurimisperioodil oli see näitaja 61 %). Teine analüüs, milles analüüsiti jällegi valimisse kuuluvaid ettevõtteid, näitas, mitme kuu toodangut (võrdlusalus: 12 kuud) hoiti varudes (uurimisperioodil oli see näitaja 50 %).
(122)
Edasine analüüs aitas täpsemalt hinnata varudes hoitava toodangu kogust (kuudes arvutatuna). 2007. aastal hoidsid valimisse kuuluvad ettevõtted varudes umbes viie kuu toodangu (43 %), kuid dumpinguhinnaga impordi surve sundis neid suurendama uurimisperioodil varusid kuni seitsme kuu toodanguni (61 % aasta kogutoodangust). Tabelis 1 on muu hulgas esitatud varudes hoitav toodangu kogus aasta kogutoodangust (arvutatuna kuudes).
(123)
Tabel 1
Varud
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Varud (tuhandetes m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Varud protsendina toodangust
43 %
49 %
56 %
61 %
Indeks (2007 = 100)
100
113
130
142
Varudes hoitav toodangu kogus aasta kogutoodangust (arvutatuna kuudes)
5,2
5,9
6,7
7,4
Indeks (2007 = 100)
100
113
130
142
Varudes hoitav toodangu kogus protsendina (võrdlusalus: 12 kuud)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Sellega kinnitatakse järeldus, et varude muutused näitavad kahjustava mõju olemasolu.
5.2.2. Müügihinnad
(125)
Nagu juba mainitud põhjenduses 20, vaidlustas üks huvitatud isik ajutise määruse põhjenduste 96-99 järeldused liidu tootmisharu müügihindade kohta, väites, et komisjon ei võtnud liidu ühikuhinna määramisel arvesse Poola ja Tšehhi Vabariigi tootjaid ja et järeldused ei olnud üldsusele kättesaadavate tegelike andmetega kooskõlas.
(126)
Selle väite analüüsimiseks kasutati simulatsiooni, millesse lisati Poolas (kus toodetakse umbes 10 % liidu kogutoodangust) käibivad müügihinnad. Simulatsiooni ei kasutatud Tšehhi Vabariigi puhul, mille osakaal liidu kogutoodangus on alla 3 %. Simulatsioonist nähtus, et Poola hindade arvessevõtt ei muutnud sisuliselt lõppjäreldusi. Lõpuks arvutas komisjon oma meetodi kohaselt liidu müügihinnad, mida maksis esimene sõltumatu klient, olles teinud enne vajalikud kohandused tagamaks kooskõla Hiina müügihindadega.
(127)
Ühe huvitatud isiku väitel ei saa aktsepteerida ajutise määruse põhjenduses 97 esitatud arutluskäiku, mille kohaselt oli liidu tootmisharu sunnitud müüma väiksemates kogustes, aga laiemat tootevalikut, sest siis oleks liidu tootmisharu kaotanud turuosast rohkem kui 2 %.
(128)
Selle kohta tuleb märkida, et väiksemate partiide müümine ei tähenda tingimata suuremat turuosa kaotust. Esiteks ei olnud liidu tootmisharu suurte ja ühetaoliste partiide sektorist täiesti välja tõrjutud hoolimata sellest, et Hiina madala hinnaga impordi surve on tugev just selles turusektoris. Teiseks suutis liidu tootmisharu kõigis turusektorites püsima jääda tänu müügihindade alandamisele ja kulukama tootevaliku pakkumisele, mis viis aga alla tema kasumlikkuse, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 100. Seega ei kaotanud liidu tootmisharu suuremat turuosa seetõttu, et tehti valik jääda turule püsima hoolimata Hiina impordi hinnasurvest.
5.2.3. Kasumlikkus, rahavood, investeeringutasuvus ja palgad
(129)
Üks isik väitis, et suurte ja väikeste ettevõtete kasumlikkus erineb märgatavalt. Seetõttu väitis ta, et keskmist kasumit ei saa pidada representatiivseks, kuna valim sisaldas vaid ühelt suurettevõttelt saadud andmeid.
(130)
Üks teine isik väitis, et suurte liidu tootjate finantsolukord on hea. Sama isik märkis, et kuna isegi väikeste ettevõtete lisamisel liidu keskmisse kasumimarginaali ei ilmnenud kahjumit, nagu nähtub ajutise määruse põhjendusest 101 ja tabelist 12, ei olnud võimalik tõendada kahju olemasolu.
(131)
Olgu märgitud, et uurimistulemuste ja valimi representatiivsuse kooskõla tagamiseks on kõigi kahjunäitajate (sh kasumi) puhul arvesse võetud iga ettevõttekategooria osakaalu liidu kogutoodangus. Teisalt leidis tõestust kõnealuse suurettevõtte representatiivsus suuremate ettevõtete kategoorias. Sellepärast tuleb valimisse kuuluvate ettevõtete analüüsimisel saadud üldnäitajaid pidada liidu tootmisharu olukorra kajastamisel representatiivseks ja eelnev väide lükatakse tagasi.
(132)
Vastuseks väitele, nagu ei oleks suured ettevõtted kahju kandnud, tuleb märkida, et kooskõlas algmääruse artikli 4 lõikega 1 tuleb analüüsida liidu tootmisharu tervikuna, mitte teatavaid ettevõtterühmi või -liike. Nagu mainitud põhjenduses 130, ei tuvastatud uurimisperioodil küll kahjumit, kuid see iseenesest ei tähenda, et ettevõtted ei kandnud kahju.
5.2.4. Tootmiskulud
(133)
Üks huvitatud isik vaidlustas järelduse, mille kohaselt kasvasid varude suurenemise ja tootevaliku muutuste tõttu liidu tootmisharu tootmiskulud 14 %. Selle isiku arvates on kõnealune järeldus vale, sest varude tase ja tootevalik ei sisaldu tootmiskuludes.
(134)
See väide lükati tagasi, kuna suured varud toovad kaasa olulised finantskulud, mida arvestatakse tootmiskulude analüüsis. Teisest küljest toob tootevaliku pidev muutmine kaasa täiendavad tootmiskulud, kuna tootja peab tootmisprotsessi sageli kohandama; see võib osutuda kulukaks, põhjustades tootmisliinide ebaoptimaalse kasutuse ja tööpausid.
6. Järeldus kahju kohta
(135)
Üks huvitatud isik seadis kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 107 esitatud järelduse, mille kohaselt kahjustas tarbimise vähenemine liidu tootmisharu. Selle isiku sõnul ei olnud tarbimise vähenemisel kahjustavat mõju, kuna üldine turuosa jäi samaks.
(136)
Kuigi liidu tootjate turuosa jäi ka kahaneva tarbimise kontekstis stabiilseks, ei ole turuosa ainus asjakohane kahjunäitaja. Liidu tootjatel õnnestus säilitada oma turuosa kasumlikkuse arvel, mis vaatlusalusel perioodil langes. Sellepärast ei saa teha järeldust, nagu välistaks liidu tootjate turuosa stabiilsus igasuguse kahju olemasolu.
(137)
Eelnevat arvestades kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 107-111 esitatud järeldused kahju kohta.
E. PÕHJUSLIK SEOS
(138)
Komisjonile laekus põhjuslikku seost käsitlevate esialgsete järelduste kohta mitmeid märkusi. Neis märkustes vaid korrati ajutise määruse põhjendustes 128-132 juba käsitletud väiteid enda tekitatud kahju kohta, kuid ei esitatud mingeid lisatõendeid, mis oleksid esialgseid järeldusi muutnud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 135 ja 136 esitatud järeldused põhjusliku seose kohta.
1. Hiinast pärit impordi mõju
(139)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti esialgu, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks.
(140)
Mõni isik väitis, et liidu tootmisharu toodangu ja müügi kahanemine oli väheneva tarbimise tagajärg. Samuti väideti, et Hiinast pärit impordi mõju oli piiratud, sest Hiina turuosa suurenes vaid 1,6 %, millest umbes 1 % võis mõjutada liidu turuosa.
(141)
Uurimise käigus tuvastati tõepoolest ajaline seos Hiinast pärit impordi turuosa suurenemise ning liidu tootmisharu kasumi kahanemise / varude suurenemise vahel. Liidu tootmisharule ei avaldanud survet mitte niivõrd Hiina eksportivate tootjate turuosa suurenemine kui nende hinnapoliitika ja agressiivne hindade allalöömine.
(142)
Nagu mainitud põhjenduses 113, näitas uurimine märkimisväärset hindade allalöömist. Samuti ilmnes, et liidu tootmisharu ja importijad müüvad valdavalt samadele klientidele - seega konkureerib liidu tootmisharu tellimuste pärast otseselt dumpinguhinnaga importijatega.
(143)
Kokkuvõttes näitab see, et liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajate languse ja enamiku kahjunäitajate halvenemise tingis ka hinnasurve, mitte ainult impordimaht.
2. Konkurentsi puudumine liidus toodetud plaatide ja Hiinast dumpinguhinnaga imporditud plaatide vahel
(144)
Mitmed huvitatud isikud väitsid, et keraamiliste plaatide import Hiinast ei saanud liidu tootmisharu kahjustada, sest tooted ei ole omavahel võrreldavad. Nimelt väideti, et Hiina keraamiliste plaatide näol on tegemist laiatarbetoodetega, samas kui liidu tootjad valmistavad väiksemaid partiisid tellimuste peale. Samuti väideti, et Hiina ja liidu tootjad ei konkureeri omavahel, sest hiinlased toodavad odavama ja keskmise hinnaklassi tooteid, aga liidu tootmisharu valmistab keskmise ja kallima hinnaklassi tooteid. Tõendiks toodi liidu tootmisharu turuosa väike kahanemine.
(145)
Ehkki eelmainitud väidete toetuseks ei esitatud arvestatavaid tõendeid, uuriti siiski hoolikalt, kas Hiinast pärit import tõepoolest konkureerib liidus toodetud plaatidega.
(146)
Siinkohal tuleb märkida, et komisjon teostas väga üksikasjaliku võrdluse, milles eristati sadu erinevaid plaaditüüpe. Uurimine näitas siiski, et paljud Hiinas ja liidus toodetud plaaditüübid kattusid. Sellest nähtub selgelt, et liidu tootmisharu ja Hiinast pärit import konkureerivad tootetüüpide lõikes. Olgu märgitud, et uurimise käigus tehti kindlaks, et liidu tootmisharu ja eksportivad tootjad on otseses konkurentsis, kuna neil on sama kliendibaas.
(147)
Vastuseks väitele, et Hiina keraamilised plaadid on laiatarbetooted, samas kui liidu tootjad valmistavad väiksemaid partiisid tellimuste peale, meenutatakse (vt ajutise määruse põhjendus 95), et just Hiinast pärit impordi survel hakkasid liidu tootjad valmistama väiksemaid tootepartiisid, mis pakkusid värvide ja mõõtmete poolest laiemat sortimenti. Liidu tootmisharu valmistab küll endiselt kõiki tootekategooriaid, aga erinevalt eespool väidetust tuleb tõsiasjas, et liidu tootjad pidid keskenduma teatavat tüüpi toodetele, näha tõendit selle kohta, et nad tegutsesid otsese konkurentsi tingimustes.
(148)
Eelöeldut arvestades tuleb väide, et Hiinast pärit import ei kahjustanud liidu tootmisharu konkurentsi puudumise tõttu, lugeda alusetuks.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mõju
(149)
Mõned isikud väitsid uuesti, et Türgist pärineva impordi mõju tuleks pidada oluliseks. Samuti vaidlustas üks isik järelduse, mille kohaselt oli Türgi hindade 19 % tõus märkimisväärne.
(150)
Seda argumenti käsitleti ajutise määruse põhjenduses 118, kuid ei leitud mingeid tõendeid, mis oleksid uurimise esialgses etapis tehtud järelduse kummutanud. Sellest lähtuvalt kinnitatakse, et Türgi hindade 19 % tõusu tuleb pidada märkimisväärseks. Lisaks tuletatakse meelde, et vastavalt põhjendusele 41 puuduvad tõendid sellest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi kohta, mis oleks kahjustanud liidu tootmisharu, mistõttu kõnealune argument lükatakse tagasi.
3.2. Tarbimise languse mõju
(151)
Üks huvitatud isik märkis, et tarbimise langust võis täheldada peamiselt Hispaanias ja Itaalias, kus kahju oli väidetavalt kõige suurem. Ometigi oli Hiina eksport suunatud peamiselt põhjapoolsetesse liikmesriikidesse, kus tarbimine ei langenud ja tootjad kannatasid väidetavalt vähem kahju. Sama isik väitis veel, et Hispaania keraamiliste plaatide tööstus taastus 2010. aastaks, mis tõendab, et Hiina ekspordi ning liidu tootmisharu toodangu- ja müüginumbrite vahel ei ole seost.
(152)
Üks isik väitis, et liidu tootmisharu varude kasvu põhjus on tarbimise langus liidus, mitte Hiinast pärit dumpinguhinnaga import.
(153)
Väiteid, mille kohaselt ei kahanenud Euroopa põhjaosas asuvates liikmesriikides tarbimine ja Hiinast pärit import suundus üksnes Põhja-Euroopasse, ei suudetud piisavalt tõendada. Vastupidi, valimisse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt saadud andmetest ilmneb, et nad müüsid võrdselt kõikjal liidus. Pealegi, kui Saksamaale suunatud müügi osa on 32 %, siis Hispaania ja Itaalia (koos arvestatuna) on kohe kannul 28 %-ga. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.
(154)
Mis puudutab väidet, nagu tuleneks liidu tootmisharu varude kasv tarbimise langusest liidus, siis osutab komisjon siinkohal ajutise määruse põhjenduses 108 esitatud argumendile, et Hiinast pärit impordi surve oli eriti tugev suurte partiide osas, mis mõjutas kahtlemata liidu tootjate varude taset. Varude protsendi kasvu vaatlusalusel perioodil ei saa seletada üksnes müügiraskustega, vaid ka vajadusega hoida äärmiselt laia tootesortimenti varudes kättesaadavana. Seega leiab kinnitust järeldus Hiinast pärit impordi kahjustava mõju kohta.
3.3. Majanduskriisi mõju
(155)
Mitmed huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu raskuste tegelik põhjus oli majanduskriis. Selle toetuseks väideti, et olukord halvenes tunduvalt 2008. ja 2009. aasta vahel, kui kriis vallandus, samas kui järgnevatel aastatel ei olnud see trend enam nii ilmne. Lisaks osutati, et vaatlusalust perioodi iseloomustasid tsüklilised kõrg- ja madalseisud, kusjuures kõrgseisuga kaasnesid ehitusbuum ning madalseisuga finantskriis ja ekspordilangus, mis tulenes tootmise üleviimisest kolmanda maailma riikidesse.
(156)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et kahjunäitajate halvenemine tulenes majanduskriisist, mitte dumpinguhinnaga impordist. Selle isiku sõnul kasvab majanduslanguse ajal nõudlus suurte partiidena müüdavate madalahinnaliste toodete järele. Seetõttu pidi liidu tootmisharu keskenduma suurtele tellimustele, mis oli hiinlaste pärusmaa, ja varude tase kasvas. Lisaks põhjustas majanduslangus väidetavalt inflatsiooni, mis oli liidus suurem kui Hiinas ja kergitas liidu tootjate tootmiskulusid, mistõttu liidu tootmisharu pidi müüma väidetavalt omahinnast madalama hinnaga.
(157)
Ühe isiku väitel paranes liidu tootmisharu kasumlikkus tunduvalt uurimisperioodi viimases kvartalis, mis tõendas tema sõnul liidu tootmisharu taastumist majanduskriisist. Sama isik nõudis, et kasum esitataks kvartalite lõikes, et oleks näha, et kasumlikkus tõusis uurimisperioodi lõpu poole.
(158)
Juba ajutiste meetmete kehtestamise määruse põhjenduses 120 tunnistati, et majanduslangus mõjutas liidu tootmisharu näitajaid. Põhjusliku seose tuvastamise juriidiline kriteerium näeb ette, et dumpinguhinnaga import peab olema põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju. Dumpinguhinnaga import ei pea aga olema kahju ainus põhjus.
(159)
Lisaks näitas uurimine, et Hiina ekspordi kasv oleks jätkunud majanduskriisist hoolimata. Hiina oli ainus turuosaline, kes suutis majanduskriisis hoida oma turuosa.
(160)
Põhjenduses 156 mainitud liidu nõudluse struktuurimuutuse kohta ei esitatud mingeid tõendeid. Otse vastupidi, uurimine tuvastas - nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 106 -, et liidu tootmisharu pidi muutma tootevalikut, et pakkuda tüüpide, värvide ja mõõtmete poolest laiemat tootesortimenti, ning suurendama varusid, et eritellimustele kiirelt reageerida. See väide tuli seega tagasi lükata.
(161)
Kommenteerimaks inflatsiooni mõju tootmiskuludele, tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil ei olnud keskmine inflatsioonimäär liidus kõrgem kui Hiinas ja sellega ei saa seega põhjendada liidu tootjate raskusi toodete müümisel jätkusuutlike hindadega. Arvestades hindade allalöömise taset, ei saa teha järeldust, nagu oleks liidu tootmisharu surve alandanud Hiinast imporditud toodete hindu. Seda arvestades tuli kõnealuse isiku väide tagasi lükata.
(162)
Mis puudutab liidu tootmisharu olukorda, siis tuleb märkida, et ajutisest määrusest nähtuvalt (põhjendus 126) kahjustas Hiina eksportijate agressiivne hinnapoliitika vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu kasumlikkust juba enne ülemaailmset majanduskriisi. Järelikult oli Hiinast pärit madalahinnalise impordi surve ka ilma majanduskriisita piisav selleks, et põhjustada liidu tootmisharule olulist kahju.
(163)
See tõsiasi koos dumpinguhindadega toetab järeldust, et majanduskriis ei saa kaotada Hiina ekspordi ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju vahelist põhjuslikku seost.
(164)
Taotlust esitada uurimisperioodi kasum kvartalite kaupa ei peetud käsilolevas uurimises asjakohaseks, sest isegi kui kasumi oluline kõikumine oleks tuvastatud, tulnuks seda võrrelda sihtkasumiga 3,9 %.
3.4. Liidu tootmisharu ebaõnnestunud ümberkorraldamise mõju
(165)
Ühe huvitatud isiku väitel kandsid liidu tootjad kahju sellepärast, et nad ei suutnud tootmist ümber korraldada: kuigi turg kahanes 29 %, vähendasid nad tootmisvõimsust vaid 7 % ja koondasid 16 % tööjõust.
(166)
Plaatide sektoris on tootmisvõimsuse vähendamine keerukas protsess, sest turutõusu tingimustes tootmisvõimsust taastada on tootjatele väga kulukas. Tööjõu koondamine vaatlusalusel perioodil jäi turu ahenemisega samasse suurusjärku. Tööjõuturu areng ei pea täpselt järgima tootmist, sest kõik töökohad ei ole otseselt tegeliku tootmisega seotud. Kokkuvõttes võib tõdeda, et ehkki liidu tootjate puhul ei käinud tootmisvõimsuse langus ja tööjõu koondamine täpselt turu olukorraga käsikäes, ei tule selles veel näha tootmise puudulikku ümberkorraldamist. Vastupidiselt väidetule (ja võttes arvesse tootmisharu struktuuri) tuleks tootmisvõimsuse 7-protsendist vähendamist ja tööjõu 16-protsendist koondamist pidada märkimisväärseks.
3.5. Liidu tootmisharu majandustulemuste mõju eksporditurgudele
(167)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootjate eksportmüügi languse põhjuseks ei ole Hiina eksport, vaid kõrged hinnad.
(168)
Seoses sellega tuleb meenutada, et liidu tootmisharu ekspordinäitajad taastusid pärast majanduskriisi. Seetõttu ei saa pidada põhjendatuks väidet, nagu oleks eksportmüügi langusel olnud oluliselt kahjustav mõju liidu tootmisharule.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(169)
Ühestki huvitatud isikute esitatud väitest ei ilmne muid selliseid tegureid, mis kaotaksid põhjusliku seose Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutises määruses põhjusliku seose kohta esitatud järeldused.
F. LIIDU HUVID
(170)
Pidades silmas isikute märkusi, analüüsis komisjon põhjalikumalt kõiki liidu huvidega seotud väiteid. Kõiki küsimusi on uuritud ja ajutise määruse järeldused kinnitatud.
1. Liidu tootmisharu huvid
(171)
Kuna liidu tootmisharu huvide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 137-141 esitatud järeldused.
2. Importijate huvid
(172)
Ühe isiku väitel kahjustaks meetmete kehtestamine importijate majanduslikke huve, sest nad saaksid tollimaksust tuleneva lisakulu klientidele vaid osaliselt üle kanda.
(173)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist vaidlustasid kaks isikut järelduse, nagu saaksid importijad Hiina varustajatelt hõlpsalt teistele tarneallikatele üle minna, sest nende sõnul ei ole kvaliteet ja hinnad võrreldavad.
(174)
Sellele väitele võib vastata, et tollimaks ei mõjuta suurt osa impordist, kuna see ei pärine Hiinast. Kuna samade tunnustega toodet valmistatakse kõikjal maailmas võrreldava kvaliteediga ja seega on tegemist vahetatavate toodetega, saab hoolimata eespool esitatud väidetest kasutada mitmeid alternatiivseid tarneallikaid. Uurimine tuvastas, et isegi importijad, kes müüvad Hiina tooteid, mida nad on omandanud dumpinguhinnaga ja müüvad edasi hindadega, mis löövad märkimisväärselt alla liidu toodete hinnad, said lisada oma müügihindadele üle 30-protsendise kasumimarginaali. See asjaolu ja tõsiasi, et importijate kasum leiti olevat 5 % ringis ja et nad saavad hinnatõusu klientidele vähemalt osaliselt üle kanda, tõendab, et nad suudavad meetmete mõjuga toime tulla.
(175)
Pealegi - nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 144 - ei takista meetmete kehtestamine liidu importijatel importida senisest rohkem tooteid, mis pärinevad muudest liidus ja kolmandates riikides asuvatest dumpinguvabadest tarneallikatest.
(176)
Üks importija väitis, et teatava tootetüübi puhul on Hiina tootjate hinnad liidu omadest praegu kõrgemad ning meetmete kehtestamisel ei saaks seda plaaditüüpi enam eksportida.
(177)
Selle väite kinnituseks ei esitatud mingit tõendusmaterjali. Pealegi näitasid kättesaadavad andmed, et selle toote turuosa oli väike ja ei mõjutaks oluliselt tarneolukorda liidu turul. Seega lükati väide tagasi.
3. Kasutajate huvid
(178)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et kasutajad kannataks meetmete tõttu märkimisväärselt. Nimelt väideti, et isegi miinimumhinna 32,3 % tõus takistaks tarbijatel kvaliteettoote ostmist. Samuti öeldi, et suure sortimendiga ehituskaupade poed ei kannaks võib-olla erilist kahju, aga väiksemad spetsialiseerunud kauplused küll.
(179)
Lõppkasutajatele avalduva mõju osas kinnitab komisjon ajutiste meetmete kehtestamist käsitleva määruse põhjendustes 152 ja 153 esitatud esialgsed järeldused, st et meetmete mõju hindadele on piiratud.
(180)
Uurimises ei osalenud ehitussektor, mis on üks suuremaid keraamiliste plaatide tarbijaid. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kutsuti Euroopa ehitustööstuse ühendust (FIEC) veel kord esitama statistilisi andmeid tõendamaks, kas ja kui suures ulatuses meetmed neid mõjutaks. FIEC kinnitas, et kuigi otsesed andmed puuduvad, oleks meetmete mõju nende äritegevusele üldiselt väga väike. FIEC selgitas ka, et ühenduse liikmete huvipuudust tuleb tõlgendada komisjoni ettepaneku toetamisena.
(181)
Väikeste spetsialiseerunud kaupluste osas ei saanud komisjon aga mingeid lõplikke andmeid, mis oleksid tõendanud dumpinguvastaste meetmete mõju ulatust. Nagu importijate puhul, ei tohi siingi unustada, et keraamilisi plaate valmistatakse nii liidus kui ka paljudes dumpingut mittekasutavates riikides, mistõttu on välistatud oht, et kauplusi võiks tabada tõsised tarneraskused.
4. Lõpptarbijate huvid
(182)
Tarbijatelt üritati saada üksikasjalikku mõjuhinnangut. Uurimine näitas siiski, et meetmete mõju oleks tõenäoliselt piiratud.
(183)
Esiteks arvutatakse meetmete absoluutväärtus impordihinna alusel, mis on tunduvalt madalam kui vaatlusaluse toote lõplik jaehind. Enne lõpptarbijani jõudmist hajub see lisakulu erinevates etappides (importijad, hulgi- ja jaemüüjad). Isegi kui importijad ja edasimüüjad kannaksid tollimaksu koguväärtuse edasi tarbijatele, leidub turul hulk tollimaksuta tooteid, mis pärinevad nii liidu kui ka kolmandate riikide tootjatelt.
(184)
Komisjon arvutas dumpinguvastaste tollimaksude mõju tarbijahindadele, tehes kindlaks praegu Hiinast saabuvalt impordilt tasutava hinnangulise tollimaksu ja kandes selle otse edasi tarbijatele eeldusel, et importijad, hulgi- ja jaemüüjad kannavad kogu lisakulu üle lõpptarbijale. Niiviisi arvutatud lisakulu on tunduvalt väiksem kui 0,5 eurot/m2. Ajutises määruses tehti kindlaks, et keskmine liidu tarbimine inimese kohta on aastas ligi 2,2 m2. Kuna tollimaksu mõju toote ruutmeetrile on sedavõrd väike, on tarbija kulu tõus piiratud isegi siis, kui ta ostab vaatlusalust toodet ehitus- või remonditööks väga suurtes kogustes.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(185)
Võib eeldada, et meetmete jätkamine on kasulik liidu tootmisharule, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele liidu turul ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu.
(186)
Samas on meetmete kehtestamisel väike mõju kasutajatele ja importijatele, kes saavad kasutada laia valikut tarneallikaid liidu turul ja kolmandates riikides.
(187)
Eelöeldut arvestades ei saa üheselt väita, et meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus.
G. LÕPLIKUD MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
1.1. Teatavakstegemine
(188)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et komisjon oleks pidanud avaldama hindade allalöömise marginaali ajutises määruses. Üks neist märkis, et nende andmete varjamise tõttu ei saanud huvitatud isikud hinnata, kas väiksema tollimaksu reeglit on korrektselt kohaldatud.
(189)
Vastuseks sellele väitele olgu siinkohal esitatud ajutised kahjumarginaalid.
Äriühing
Kahjumarginaal
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
73,9 %
Kõik teised koostööd tegevad tootjad
66,0 %
Kõik teised äriühingud
95,8 %
1.2. Kahjumarginaal
(190)
Üks isik väitis, et komisjon kasutas kahju kindlaksmääramisel ebajärjekindlat lähenemist ja oleks pidanud tuginema oma järeldustes terve tootmisharu kaalutud keskmistele andmetele.
(191)
Selle väite osas tuleb märkida, et kahju kõrvaldamist võimaldav tase määrati konkreetsete ettevõtete kontrollitud andmete põhjal, mis on kõige usaldusväärsem võrdlusalus ja võimaldab võtta arvesse kõiki olulisi fakte. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.
(192)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada meetmed, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
(193)
Kõnealuste tollimaksude taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(194)
Seetõttu leiti, et on asjakohane arvutada hindade allalöömise marginaal liidu tootjate ja Hiina eksportijate esitatud andmete järgi kindlakstehtud hindade alusel.
(195)
Kahju tekitava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et selline meede peaks võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saavutada mõistlikku kasumit. Leiti, et see mõistlik maksueelne kasum, mida seda tüüpi tootmisharu suudaks normaalsetes konkurentsitingimustes (st ilma dumpinguhinnata impordita) saavutada sarnase toote müügilt liidus, tuleks määrata võrreldes 2007. aastal liidu tootmisharu poolt saavutatud kasumlikkusega, mis oli 3,9 %, nagu on esitatud ajutise määruse tabelis 12.
(196)
Kindlaksmääratud kahjumarginaalid on järgmised.
Äriühing
Kahjumarginaal
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
58,6 %
Kõik teised koostööd tegevad tootjad
65,0 %
Kõik teised äriühingud
82,3 %
(197)
Kõigile teistele koostööd tegevatele tootjatele kehtestatud kahjumarginaal määrati kindlaks ilma Kito Groupi andmeteta, sest Kito Group ei kuulunud valimisse. Sel viisil tagati kooskõla kõigi teiste koostööd tegevate tootjate jaoks kehtestatud dumpingumarginaali arvutusmeetodiga (vt algumääruse artikli 9 lõike 6 esimest lauset). Kito Groupi suhtes kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele kehtestatud kahjumarginaali vastavalt algmääruse artiklile 18, nagu on selgitud põhjenduses 54.
(198)
Märgitakse, et kõnealused hindade allalöömise marginaalid on suuremad kui põhjendustes 88-93 kindlakstehtud dumpingumarginaalid ning seetõttu tuleks neid kasutada tollimaksumäära kehtestamisel vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.
(199)
Et tagada võrdne kohtlemine uute eksportivate tootjate ja käesoleva määruse I lisas nimetatud koostööd tegevate äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulu, tuleks ette näha, et uute tootjate suhtes, kellel muul juhul ei oleks õigust läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, kuna artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes.
2. Tollideklaratsioon
(200)
Vaatlusaluse tootega seotud statistilisi andmeid väljendatakse sageli ruutmeetrites. Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (6) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris ei ole vaatlusealuse toote jaoks täpsustatud sellist lisaühikut. Seepärast on vaja sätestada, et kilogrammides või tonnides mõõdetud kaalu kõrval esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis ka vaatlusaluse toote impordi ruutmeetrite arv.
3. Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine
(201)
Pidades silmas kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda.
(202)
Juhtudel, mil lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad, samas kui tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tuleks vabastada.
4. Meetmete vorm
(203)
Üks huvitatud isik tegi taotluse, et meetmed kehtestataks minimaalse impordihinna, mitte väärtuselise tollimaksu kujul. Minimaalne impordihind siiski ei sobi, sest vaatlusalusel tootel on hulk tootetüüpe, mille hinnad erinevad märkimisväärselt, ja seega esineb suur ristkompenseerimise oht. Lisaks võivad tootetüüpide kujundus ja viimistlus muutuda, mistõttu minimaalne impordihind ei oleks tollimaksu taseme määramisel usaldusväärne alus. Sellepärast lükati tagasi taotlus kehtestada meetmed minimaalse impordihinna kujul.
(204)
Üks teine isik taotles, et meetmed kehtestataks impordikvootide kujul. Impordikvoodid ei ole aga kooskõlas algmääruse ega ka rahvusvaheliste eeskirjadega. Seegi taotlus tuli tagasi lükata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 alla kuuluvate glasuuritud ja glasuurimata keraamiliste põranda-, sillutis-, kolde- ja seinaplaatide ning glasuuritud ja glasuurimata, alusel või aluseta keraamiliste mosaiikkivide jms impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks
TARICi lisakood
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,5 %
B010
I lisas loetletud äriühingud
30,6 %
Kõik teised äriühingud
69,7 %
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 alla kuuluvate keraamiliste plaatide impordi eest määruse (EL) nr 258/2011 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse.
Artikkel 3
Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010) Hiina Rahvavabariigist pärit ja artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud tooteid, et ta ei ole seotud ühegi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning et ta on kas vaatlusaluseid tooteid liitu tegelikult eksportinud pärast uurimisperioodi või suudab tõendada, et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu pärast uurimisperioodi, siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2 ja kohaldada selle tootja suhtes koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära, st 30,6 %.
Artikkel 4
Kui artiklis 1 nimetatud toodete kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, kantakse imporditud deklaratsiooni asjaomasele väljale toote ruutmeetrite arv.
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. september 2011