РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 236/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В разгара на финансовата криза през септември 2008 г. компетентните органи на редица държави-членки на ЕС и надзорните органи в трети държави като Съединените американски щати и Япония приеха спешни мерки за ограничаване или забрана на късите продажби на някои или всички ценни книжа. Те предприеха действие поради опасенията, че в условията на значителна финансова нестабилност късите продажби биха могли да засилят тенденцията към спад на цените на акциите, особено във финансовите институции, и така да застрашат съществуването им и да създадат системни рискове. Приетите от държавите-членки мерки бяха различни, защото Съюзът няма специална обща регулаторна рамка за късите продажби.
(2)
За да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар и да се подобрят условията за това функциониране, особено по отношение на финансовите пазари, както и за да се осигури високо равнище на защита на потребителите и инвеститорите, е целесъобразно да се създаде обща регулаторна рамка за изискванията и правомощията по отношение на късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение и да се гарантира по-тясна координация и съгласуваност между държавите-членки, когато трябва да се вземат мерки при извънредни обстоятелства. Необходимо е да се хармонизират правилата за късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение, за да се предотврати създаването на пречки пред правилното функциониране на вътрешния пазар, тъй като в противен случай има вероятност държавите-членки да продължат да вземат различни мерки.
(3)
Целесъобразно и необходимо е тези правила да бъдат под формата на регламент, за да се гарантира, че разпоредбите, с които пряко се налагат задължения за частни лица да уведомяват за нетните си къси позиции и да оповестяват тези позиции по отношение на някои инструменти и във връзка с непокритите къси продажби, се прилагат по еднакъв начин в Съюза. Регламент е необходим и за възлагането на правомощия на Европейския надзорен орган (Европейски орган за за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4), който да координира вземаните от компетентните органи мерки или сам да взема мерки.
(4)
Обхватът на настоящия регламент следва да бъде колкото е възможно по-широк, за да се създаде предпазна регулаторна рамка, която да се използва при извънредни обстоятелства. Тази рамка следва да обхваща всички финансови инструменти, но да предвижда пропорционални мерки срещу рисковете, които може да произтичат от късите продажби на различни инструменти. Ето защо на компетентните органи и на ЕОЦКП следва да се разреши само при извънредни обстоятелства да вземат мерки, засягащи всички видове финансови инструменти и надхвърлящи постоянните мерки, прилагани само спрямо определени видове инструменти, когато има ясно установени рискове, които трябва да бъдат преодолени.
(5)
За да се прекрати сегашното положение на разпокъсаност, при което някои държави-членки са приели несъгласувани мерки, и да се ограничи възможността компетентните органи да вземат несъгласувани мерки, е важно потенциалните рискове, произтичащи от късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, да се регулират по хармонизиран начин. С изискванията, които да бъдат наложени, следва да се регулират установените рискове, без да се намаляват неоправдано ползите, които късите продажби осигуряват за качеството и ефективността на пазарите. Докато в някои ситуации късите продажби биха могли да имат отрицателни последици, при нормални пазарни условия късите продажби играят важна роля за осигуряването на правилното функциониране на финансовите пазари, по-специално във връзка с ликвидността на пазара и ефективното ценообразуване.
(6)
Позоваванията на физически или юридически лица в настоящия регламент следва да включват и регистрирани стопански сдружения без юридическа правосубектност.
(7)
По-високата прозрачност на значителните нетни къси позиции в определени финансови инструменти вероятно ще бъде от полза както за регулаторния орган, така и за участниците на пазара. За акциите, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, следва да се въведе двустепенен модел, който осигурява по-голяма прозрачност на значителните нетни къси позиции в акции на определено равнище. При достигането на по-ниския праг за съответната позиция следва да се отправи непублично уведомление до съответните регулаторни органи, за да могат те да наблюдават и при необходимост да разследват късите продажби, които биха могли да създадат системни рискове, да представляват злоупотреба или да доведат до хаос на пазарите; при достигането на по-високия праг позициите следва да бъдат публично оповестявани, за да се осигури на другите участници на пазара полезна информация за значителните индивидуални къси позиции в акции.
(8)
Следва да се въведе изискване за такова уведомяване на регулаторните органи за значителните нетни къси позиции, свързани с държавни дългови инструменти в Съюза, тъй като това би осигурило важна информация, въз основа на която те ще следят дали тези позиции фактически създават системни рискове или се използват за злоупотреби. С това изискване следва да се предвижда само непублично оповестяване пред регулаторните органи, защото публикуването на пазара на информация за такива инструменти би могло да окаже отрицателно влияние на пазарите на държавни дългови инструменти, на които ликвидността вече е намаляла.
(9)
Изискванията за уведомяване във връзка с държавни дългови инструменти следва да се прилагат за дълговите инструменти, емитирани от държавите-членки и от Съюза, включително от Европейската инвестиционна банка, всяко министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държава-членка или международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, което емитира дългови инструменти от името на държава-членка или от името на няколко държави-членки, като Европейския инструмент за финансова стабилност или бъдещия Европейски механизъм за стабилност. В случай на федерална държава-членка изискванията за уведомяване следва да се прилагат и по отношение на дългови инструменти, емитирани от член на федерацията. Това обаче не следва да се прилага за други регионални и местни или квазипублични орани в държава-членка, които емитират дългови инструменти. Целта на дълговите инструменти, емитирани от Съюза, е да се окаже подкрепа за платежния баланс или за финансовата стабилност на държавите-членки, или да се предостави макрофинансова помощ за трети държави.
(10)
За да се осигури пълнота и ефективност на изискването за прозрачност, е важно в обхвата на изискванията за уведомяване да се включат не само късите позиции, създадени чрез търговия с акции или държавни дългови инструменти на места за търговия, но и късите позиции, създадени чрез търговия извън местата за търговия, и нетните къси позиции, създадени чрез използване на деривати, като например опции, фючърси, инструменти, свързани с индекси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавен дълг.
(11)
Всеки режим по отношение на прозрачността следва да предвижда осигуряването на пълна и точна информация за позициите на физическите или юридическите лица, за да бъде полезен за регулаторните органи и пазарите. По-специално, в представяната на регулаторния орган или на пазара информация трябва да се отчитат както късите, така и дългите позиции, за да се осигурят ценни сведения за нетната къса позиция на съответното физическо или юридическо лице в акции, държавни дългови инструменти и суапи за кредитно неизпълнение.
(12)
При изчисляването на късите или дългите позиции следва да се отчита всяка форма на икономически интерес, който дадено физическо или юридическо лице има във връзка с емитирания акционерен капитал на дружество или емитираните държавни дългови инструменти на държава-членка или Съюза. По-специално, следва да се отчитат икономическите интереси, придобити пряко или косвено чрез използване на деривати като опции, фючърси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавни дългови инструменти и индекси, кошници от ценни книжа и борсово търгувани фондове. При свързаните с държавни дългови инструменти позиции следва да се отчитат и суапите за кредитно неизпълнение, свързани с емитентите на държавни дългови инструменти.
(13)
Освен режима за прозрачност, предвиден в настоящия регламент, Комисията следва да вземе предвид в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (5) дали включването от страна на инвестиционните посредници в отчетите за сделките на информация относно късите продажби би представлявало полезна допълнителна информация, която би позволила на компетентните органи да наблюдават равнищата на късите продажби.
(14)
Когато дадено лице купува суапи за кредитно неизпълнение, без да има дълга позиция в базовите държавни дългови инструменти, или каквито и да е активи, портфейл от активи, финансови задължения или финансови договори, чиято стойност има съответствие със стойността на държавните дългови инструменти, това от икономическа гледна точка може да е равнозначно на поемането на къса позиция в базовия дългов инструмент. Затова при изчисляването на нетната къса позиция по отношение на държавни дългови инструменти следва да се включват и суапите за кредитно неизпълнение, свързани със задължение на емитент на държавни дългови инструменти. Позицията в суапи за кредитно неизпълнение следва да се отчита както за да се определи дали дадено физическо или юридическо лице има значителна нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган, така и когато компетентен орган суспендира ограничения върху сделки с непокрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение, за да се определи значителната непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, свързан с емитент на държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган.
(15)
За да се осигури възможност за текущо наблюдение на позициите, режимът за прозрачност следва да включва и уведомяване или оповестяване в случаите, когато промяната в дадена нетна къса позиция води до нарастването или намалението на размера ѝ над или под определени прагове.
(16)
За да бъде ефективен режимът за прозрачност, е важно той да се прилага, независимо къде се намира физическото или юридическото лице, включително в трети държави, в случаите когато въпросното лице има значителна нетна къса позиция в дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, или нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, емитирани от държава-членка или от Съюза.
(17)
Определението на къса продажба не следва да включва споразумение за обратно изкупуване между двете страни, при което едната страна продава на другата ценна книга на дадена цена със задължението да изкупи ценната книга на по-късна дата на друга определена цена, или да включва дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена. Определението не следва да включва и трансфер на ценни книжа по силата на споразумение за даване на ценни книжа на заем.
(18)
Смята се, че понякога непокритите къси продажби на акции и държавни дългови инструменти водят до повишаване на риска от неизпълнение на сетълмента и нестабилност. За да се намалят тези рискове, е целесъобразно да се въведат пропорционални ограничения за непокритите къси продажби по тези инструменти. В подробните разпоредби за ограниченията следва да се отчитат различните механизми, използвани понастоящем за извършване на покрити къси продажби. Те включват отделно споразумение за обратно изкупуване, въз основа на което лицето, което извършва къса продажба на ценна книга, изкупува своевременно еквивалентна ценна книга, за да позволи сетълмента на сделката за къса продажба, и включва финансови обезпечения, ако обезпеченото лице може да използва ценната книга за уреждане на сделката за къса продажба. Други примери включват: емисии права (offerings) на дружества за вече съществуващи акционери, заемни пулове и споразумения за обратно изкупуване, предоставяни например от местата за търговия, системите за клиринг или централните банки.
(19)
По отношение на непокритите къси продажби на акции е необходимо физическото или юридическото лице да е сключило споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията е локализирана, което означава, че третата страна потвърждава, че счита, че може да предостави акцията за сетълмент на датата, на която трябва да се извърши сетълментът. За да се даде такова потвърждение, е необходимо да се вземат мерки по отношение на трети лица, така че физическото или юридическото лице да има разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок. Това включва мерки като разпределянето от третата страна на акциите за заемане или покупка, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок. По отношение на късите продажби, които трябва да се покрият със закупуването на акцията в същия ден, тези мерки включват потвърждение от трета страна, че счита заемането или закупуването на акциите за лесно. Ликвидността на акциите, и по-специално равнището на оборота и лекотата, с която може да се извърши закупуването, продажбата и заемането с минимален ефект върху пазара, следва да се отчита от ЕОЦКП при определянето на това какви мерки са необходими за наличието на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
(20)
По отношение на непокритите къси продажби на държавен дълг фактът, че дадена къса продажба ще бъде покрита с изкупуване на държавния дълг същия ден, може да се счита за пример за пораждане на разумно очакване, че сетълментът ще може да се извърши в изисквания срок.
(21)
Суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти следва да се основават на принципа на застрахователния интерес, като същевременно се отчита, че спрямо емитента на държавни дългови инструменти може да има интереси, различни от притежаването на облигации. Тези интереси включват хеджиране срещу риска от неизпълнение от страна на емитента на държавен дългов инструмент, когато физическо или юридическо лице има дълга позиция в държавния дълг на този емитент, или хеджиране срещу риска от спад в стойността на държавния дългов инструмент, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, които се отнасят до образувания от публичния или частния сектор в съответната държава-членка и чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг. Такива активи следва да включват финансови договори, портфейл на активите или финансовите задължения, както и лихвен процент или сделки с валутни суапи, по отношение на които суапът за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент се използва като инструмент за управление на риска от страна на контрагенти за хеджиране на експозиция по финансови и външнотърговски договори. Никоя позиция или портфейл от позиции, използвани в контекста на хеджирането на експозиции към държавен дълг, не следва да се разглежда като непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент. Това включва всякакви експозиции на централното, регионалното и местното управление, субекти от публичния сектор или всяка експозиция, гарантирана от някой от посочените субекти. Освен това следва да се включи и експозицията на субекти от частния сектор, установени в държавата-членка. В този контекст следва да се отчитат всички експозиции, включително заеми, кредитен риск на контрагенти (включително потенциална експозиция, когато за такава експозиция се изисква регулаторен капитал), вземания и гаранции. Това включва също непреки експозиции на всеки от посочените субекти, получени inter alia чрез експозиция на индекси, фондове или дружества със специално предназначение.
(22)
Тъй като сключването на суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент без свързана експозиция на риск от спад на стойността на държавния дългов инструмент може да има отрицателно въздействие върху стабилността на пазарите на държавен дълг, на физическите или юридически лица следва да бъде забранено да влизат в такива непокрити позиции на суапи за кредитно неизпълнение. При първите сигнали обаче, че пазарът на държавен дълг не функционира правилно, компетентният орган следва да може временно да суспендира такова ограничение. Такова суспендиране следва да се основава на убеждението на компетентния орган, което се основава на обективни причини, които са резултат от анализа на показателите, определени в настоящия регламент. Компетентните органи следва също да могат да използват допълнителни показатели.
(23)
Целесъобразно е да се предвидят и изисквания за централните контрагенти във връзка с процедурите за изкупуване и глобите за неизпълнение на сетълмента при сделки с акции. С процедурите за изкупуване и изискванията във връзка със забавата при сетълмент следва да се установят основни стандарти за дисциплината на сетълмента. Изискванията, свързани с изкупуването и налагането на глоби, следва да са достатъчно гъвкави, за да позволят на централния контрагент, чиято отговорност е да гарантира, че такива процедури са налице, да е в състояние да разчита на друг участник на пазара да осъществи оперативно изкупуването или да наложи глобата. За правилното функциониране на финансовите пазари обаче е от основно значение да бъдат разгледани по-широките аспекти на дисциплината на сетълмента в хоризонтално законодателно предложение.
(24)
С мерките, отнасящи се до държавни дългови инструменти и свързани с тях суапи за кредитно неизпълнение, включително по-висока прозрачност и ограничения за непокритите къси продажби, следва да се наложат изисквания, които са пропорционални и същевременно избягват отрицателното въздействие върху ликвидността на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации за държавни облигации.
(25)
Акциите все по-често се допускат до търговия на различни места за търговия в Съюза и в трети държави. Акции на редица големи дружества със седалище в трети държави също са допуснати до търговия на места за търговия в рамките на Съюза. От гледна точка на ефикасността е целесъобразно ценните книжа да бъдат изключени от обхвата на някои изисквания за уведомяване и оповестяване в случаите, когато основното място за търговия на съответния инструмент е в трета държава.
(26)
Дейностите по поддържане на пазара (market making) играят ключова роля за осигуряване на ликвидност на пазарите в Съюза, а маркет-мейкърите трябва да поемат къси позиции, за да я изпълняват. Налагането на изисквания за тези дейности би могло да наруши сериозно способността им за осигуряване на ликвидност и да окаже значително отрицателно влияние върху ефективността на пазарите на Съюза. Освен това маркет-мейкърите рядко поемат значителни къси позиции, освен за много кратки периоди. Затова е целесъобразно извършващите такава дейност физически или юридически лица да бъдат изключени от обхвата на изискванията, които биха могли да навредят на способността им да изпълняват тази функция и по този начин могат да окажат неблагоприятно въздействие върху пазарите на Съюза. За да важат тези изисквания и за еквивалентните лица от трети държави, е необходима процедура за оценяване на еквивалентността на пазарите на третите държави. Изключението следва да се прилага за различните видове дейности по поддържане на пазара, но не и за търговията за собствена сметка. Целесъобразно е също така да се прилага изключение и за определени операции на първичния пазар, като операциите, свързани с държавни дългови инструменти и стабилизационни схеми, защото това са важни дейности, допринасящи за ефективното функциониране на пазарите. Компетентните органи следва да бъдат уведомявани за използването на изключението и да имат правомощието да забраняват на дадено физическо или юридическо лице да използва изключението, ако не изпълнява съответните критерии. Компетентните органи следва също така да могат да изискват информация от физическото или юридическото лице, за да наблюдават използването на изключението от това лице.
(27)
В случай на неблагоприятни тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите в дадена държава-членка или в Съюза, компетентните органи следва да имат правомощия за намеса чрез изискване за по-висока прозрачност или налагане на временни ограничения върху късите продажби, сделките със суапи за кредитно неизпълнение или други сделки, за да предотвратяват неконтролируемия спад на цената на даден финансов инструмент. Такива мерки биха могли да бъдат необходими при различни неблагоприятни събития или тенденции, като тук се включват не само финансови или икономически събития, но например и природни бедствия или терористични актове. Освен това има случаи, в които неблагоприятни събития или тенденции, които изискват прилагането на мерки, могат да се наблюдават само в една държава-членка и не оказват въздействие в трансграничен план. Тези правомощия трябва да бъдат достатъчно гъвкави, за да осигуряват възможност на компетентните органи за реакция при редица различни извънредни обстоятелства. Когато вземат такива мерки, компетентните органи следва надлежно да отчитат принципа на пропорционалността.
(28)
Тъй като настоящият регламент се отнася само до ограничения върху късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение с цел предотвратяване на безреден спад в цената на финансов инструмент, необходимостта от други видове ограничения, като например ограничения на позициите или на продуктите, което може да даде основание за сериозни опасения за защита на инвеститорите, се разглеждат по по-подходящ начин в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Комисията.
(29)
Доколкото компетентните органи обикновено имат най-добрата възможност да наблюдават условията на пазара и да предприемат първоначални действия при неблагоприятни събития или тенденции, определяйки дали е възникнала сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите и дали трябва да се вземат мерки за преодоляване на това положение, правомощията във връзка с това и условията и процедурите за използването им следва да бъдат хармонизирани в най-високата възможна степен.
(30)
В случай на значителен спад на цената на даден финансов инструмент на дадено място за търговия компетентният орган следва да има и възможността временно да ограничи късите продажби на този финансов инструмент на това място за търговия, в рамките на територията, на която е компетентен, или да поиска от ЕОЦКП такова ограничение на такива къси продажби на други територии, за да може при необходимост да предотврати в кратък срок неконтролируемия спад на цената на съответния инструмент. От компетентния орган следва също да се изисква да уведомява ЕОЦКП за такова решение, така че ЕОЦКП да може незабавно да информира компетентните органи на други държави-членки с места за търговия, на които се търгува същият инструмент, да координира вземането на мерки от тези други държави-членки и, ако е необходимо, да им помага да постигнат споразумение или да вземат решение в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(31)
Когато дадено неблагоприятно събитие или тенденция засяга повече от една държава-членка или има други последствия в трансграничен план, например ако даден финансов инструмент е допуснат до търговия на различни места за търговия в редица държави-членки, от основно значение са тясното сътрудничество и консултациите между компетентните органи. ЕОЦКП следва да играе ключова координационна роля в такива положения и следва да се стреми да осигурява съгласуваност между компетентните органи. Фактът, че в състава на ЕОЦКП влизат представители на компетентните органи, ще спомогне за изпълнението на тази роля. Освен това компетентните органи следва да имат правомощия да предприемат мерки, когато са заинтересовани да се намесят.
(32)
Освен да координира мерките на компетентните органи, ЕОЦКП следва да гарантира, че компетентните органи вземат мерки само когато са необходими и пропорционални. ЕОЦКП следва да има възможността да издава, отправени до компетентните органи относно упражняването на правомощията им за намеса.
(33)
Макар че компетентните органи често имат най-добрата възможност да наблюдават и да реагират бързо при неблагоприятни събития или тенденции, ЕОЦКП следва също следва да има правомощието да взема мерки, когато късите продажби и други свързани с тях дейности създават заплаха за доброто функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея и когато има въздействие в трансграничен план, а компетентните органи още не са предприели подходящи мерки за преодоляване на заплахата. ЕОЦКП следва да се консултира когато е възможно с Европейския съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (6) и с други органи, когато дадена мярка би могла да окаже въздействие отвъд финансовите пазари, например при стоковите деривати, използвани за хеджиране на позиции в материални активи.
(34)
Правомощията на ЕОЦКП по настоящия регламент да ограничават при извънредни обстоятелства късите продажби и други свързани с тях дейности са в съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Тези правомощия следва да не засягат правомощията на ЕОЦКП в извънредни ситуации съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. По-конкретно, ЕОЦКП следва да има право да взема индивидуални решения, с които да изисква от компетентните органи да вземат мерки или индивидуални решения, отправени до до участниците на финансовите пазари съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(35)
Позоваванията в настоящия регламент на членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 са с декларативен ефект. Посочените членове се прилагат дори без такова позоваване.
(36)
Правомощията за намеса на компетентните органи и ЕОЦКП чрез ограничаване на късите продажби, суапите за кредитно неизпълнение и други сделки следва да бъдат само с временен характер и да се упражняват само за такъв срок и доколкото е необходимо за преодоляването на конкретната заплаха.
(37)
Поради специфичните рискове, които могат да възникнат при използването на суапи за кредитно неизпълнение, тези сделки изискват внимателно наблюдение от компетентните органи. По-специално, компетентните органи следва в изключителни случаи да имат правомощието да изискват от извършващите такива сделки физически или юридически лица информация за целите, с които се сключват тези сделки.
(38)
На ЕОЦКП следва да бъде предоставено правомощие да разследва случаи или практики, свързани с къси продажби или използване на суапи за кредитно неизпълнение, за да определя дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите. ЕОЦКП следва да публикува доклад, в който да излага констатациите си от извършенените разследвания.
(39)
Тъй като някои от разпоредбите на настоящия регламент могат да се прилагат спрямо физически или юридически лица и дейности в трети държави, в определени случаи е необходимо сътрудничество между компетентните органи и надзорните органи в трети държави. Ето защо компетентните органи следва да постигнат договорености с надзорните органи в трети държави. ЕОЦКП следва да координира изготвянето на тези договорености за сътрудничество и обмена на информация, получена от трети държави, между компетентните органи.
(40)
С настоящия регламент се зачитат основните права и съблюдават принципите, признати в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и в Хартата на основните права на Европейския съюз (Хартата), по-специално правото на защита на личните данни, предвидено в член 16 от ДФЕС и член 8 от Хартата. Прозрачността относно значителните нетни къси позиции, включително публичното оповестяване над определен праг в предвидените в регламента случаи, е необходима за осигуряването на стабилност на финансовия пазар и защита на инвеститорите. Подобна прозрачност ще позволи на регулаторните органи да наблюдават използването на къси продажби във връзка със стратегии за злоупотреба, както и въздействието на късите продажби върху правилното функциониране на пазарите. Прозрачността би могла да спомогне и за намаляването на асиметрията на информацията, гарантирайки, че всички участници на пазара са подходящо информирани по въпроса доколко късите продажби засягат цените. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни, определени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. относно защита на физическите лица при обработването на лични данни и за движението на тези данни (7). Всеки обмен или предаване на информация от страна на ЕОЦКП следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни по Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (8), който следва да се прилга изцяло към обработката на лични данни за целите на настоящия регламент.
(41)
Като вземат предвид принципите, предвидени в съобщението на Комисията за по-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги, и правните актове на Съюза, приети вследствия на това съобщение, държавите-членки следва да определят правила за санкциите и административните мерки, които да се прилагат при нарушаване на разпоредбите на настоящия регламент, и следва да осигурят тяхното прилагане. Тези санкции и административни мерки следва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. Те следва да се основават на насоките, приети от ЕОЦКП за насърчаване на конвергенцията и междусекторната последователност на санкционния режим във финансовия сектор.
(42)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (9), Комисията следва постоянно да информира Европейския парламент за напредъка по отношение на решения, определящи еквивалентността на правната и надзорна рамка на трета страна с изискванията на настоящия регламент.
(43)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с подробните разпоредби за изчисляването на късите позиции, когато дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, във връзка с праговете, при достигането на които се изисква уведомяване или оповестяване, и във връзка с допълнителното уточняване на критериите и факторите, въз основа на които да се определя дали дадено неблагоприятно събитие или тенденция създава сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в държава-членка или Съюза. От особено важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище на съответните институции, органи и агенции по целесъобразност. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(44)
Комисията следва да представи на Европейския парламент и Съвета доклад, в който да се оценяват целесъобразността на предвидените прагове, при чието достигане се изисква уведомяване и публично оповестяване, действието на ограниченията и изискванията, свързани с прозрачността на нетните къси позиции, и въпросът дали са целесъобразни други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
(45)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, въпреки че националните компетентни органи имат по-добра възможност да наблюдават тенденциите на пазара и ги познават по-добре, цялостното въздействие на проблемите, свързани с късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, може да бъде напълно разбрано само в контекста на целия Съюз и следователно целите на настоящия регламент могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(46)
Тъй като някои държави-членки вече са въвели ограничения върху късите продажби и понеже в настоящия регламент се предвиждат делегирани актове и задължителни технически стандарти, които следва да бъдат приети преди той да може да се прилага ефективно, необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг срок за целите на прехода. Тъй като е от съществено значение преди 1 ноември 2012 г. да се определят ключови несъществени елементи, които ще спомогнат за спазването на настоящия регламент от участниците на пазара и осигуряването на негового прилагане от компетентните органи, е необходимо също така предоставяне на средства на Комисията да приема технически стандарти и делегирани актове преди посочената дата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за:
а)
финансовите инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), които са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, включително когато тези инструменти се търгуват извън място за търговия;
б)
дериватите, които са посочени в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО и които са свързани с финансов инструмент, посочен в буква а) или с емитент на такъв финансов инструмент, включително когато тези деривати се търгуват извън място за търговия;
в)
дълговите инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза, и посочените в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО деривати, които са свързани или се позовават на дългови инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза.
2. Членове 18, 20 и 23-30 се прилагат за всички финансови инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а).
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„финансов инструмент“ означава финансов инструмент, посочен в раздел В от приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
б)
„къса продажба“ на акция или дългов инструмент означава всяка продажба на акция или дългов инструмент, която/който продавачът не притежава към момента на сключването на договора за продажба, включително такава продажба, при която към момента на сключването на договора за продажба продавачът е взел назаем или се е споразумял да вземе назаем акцията или дълговия инструмент, за да я/го достави към момента на сетълмента, без да се включва:
i)
продажба от една от страните съгласно споразумение за обратно изкупуване, при което едната страна се е съгласила да продаде на другата страна ценна книга на определена цена със задължение за другата страна да продаде обратно ценната книга на по-късна дата на друга определена цена,
ii)
трансфер на ценни книжа съгласно споразумение за даване на ценни книжа на заем, или
iii)
сключване на фючърсен договор или на друг дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена;
в)
„суап за кредитно неизпълнение“ означава дериватен договор, при който едната страна плаща такса на другата страна в замяна на плащане или друга полза при настъпване на кредитно събитие, свързано с определено образувание, и при всяко друго неизпълнение, свързано с този дериватен договор, което има сходен икономически ефект;
г)
„емитент на държавни дългови инструменти“ означава всеки от по-долу изброените емитенти на дългови инструменти:
i)
Съюзът,
ii)
държава-членка, включително министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държавата-членка,
iii)
в случая на федерална държава-членка - член на федерацията,
iv)
дружество със специално предназначение за няколко държави-членки,
v)
международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, или
vi)
Европейската инвестиционна банка;
д)
„суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти“ означава суап за кредитно неизпълнение, при който ще бъде извършено плащане или ще бъде предоставена друга полза в случай на настъпване на кредитно събитие или неизпълнение, свързано с емитент на държавни дългови инструменти;
е)
„държавен дългов инструмент“ означава дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
ж)
„емитирани държавни дългови инструменти“ означава всички държавни дългови инструменти, които са емитирани от емитент на държавни дългови инструменти, които не са обратно изкупени;
з)
„емитиран акционерен капитал“ на дадено дружество означава всички обикновени и привилегировани акции, емитирани от дружеството, без конвертируемите облигации;
и)
„държава-членка по произход“ означава:
i)
по отношение на инвестиционен посредник по смисъла на член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО, или на регулирания пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО - държавата-членка по произход по смисъла на член 4, параграф 1, точка 20 от Директива 2004/39/ЕО;
ii)
по отношение на кредитна институция държавата-членка по произход по смисъла на член 4, точка 7 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (10);
iii)
по отношение на всяко друго юридическо лице, което не попада под точка i) или ii) означава държавата-членка, в която се намира регистрираното седалище, а когато липсва регистрирано седалище - държавата-членка, в която се намира неговото главно управление;
iv)
по отношение на физическо лице - държавата-членка, в която се намира главното управление на дейността му, а когато липсва такова главно управление - държавата-членка на постоянното му местожителство;
й)
„съответен компетентен орган“ означава:
i)
по отношение на държавните дългови инструменти на дадена държава-членка или в случая на федерална държава-членка, във връзка с на държавните дългови инструменти на член на федералната държава, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с държава-членка или с член на федералната държава - компетентния орган на тази държава-членка,
ii)
по отношение на държавните дългови инструменти на Съюза или на суап за кредитно неизпълнение, свързан със Съюза - компетентния орган на юрисдикцията, в която се намира службата, която емитира дълговите инструменти,
iii)
по отношение на държавни дългови инструменти на няколко държави-членки, които действат чрез дружество със специално предназначение, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с такова дружество със специално предназначение - компетентния орган на юрисдикцията, в която е учредено дружеството със специално предназначение,
iv)
по отношение на държавния дълг на международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, компетентния орган, на юрисдикцията, в рамките на която е учредена международната финансова институция,
v)
по отношение на финансов инструмент, различен от инструментите по подточки i)-iv) - компетентния орган по отношение на този финансов инструмент съгласно член 2, точка 7 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (11), определен в съответствие с глава III от посочения регламент,
vi)
по отношение на финансов инструмент, който не влиза в обхвата на подточки i)-v) - компетентния орган на държавата-членка, в която финансовият инструмент е бил допуснат за първи път до търговия на място за търговия,
vii)
по отношение на дългов инструмент, издаден от Европейската инвестиционна банка - компетентния орган на държавата-членка, в която е седалището на Европейската инвестиционна банка;
к)
„дейности по поддържане на пазара“ означава дейностите на инвестиционен посредник или кредитна институция или лице от трета държава или дружество, посочено в член 2, параграф 1, буква л) от Директива 2004/39/ЕО, което е член на място за търговия или на пазар в трета държава, чиято законодателна и надзорна уредба е била обявена от Комисията за еквивалентна съгласно член 17, параграф 2, когато извършва сделки с даден финансов инструмент за своя сметка, независимо дали се търгува на място за търговия или извън него, по един от следните начини:
i)
като обявява едновременно твърда котировка „купува“ и твърда котировка „продава“ със сравним размер и конкурентни цени, осигурявайки по този начин ликвидност на пазара редовно и постоянно;
ii)
като част от обичайната си дейност, изпълнявайки поръчки, инициирани от клиенти, или в отговор на искания от клиенти за покупка или продажба,
iii)
като се хеджират позициите, произтичащи от изпълнението на поръчки съгласно подточки i) и ii);
л)
„място за търговия“ означава регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО или многостранна търговска схема по смисъла на член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2004/39/ЕО;
м)
„основно място за търговия“ във връзка с акция означава мястото за търговия с най-висок оборот за тази акция;
н)
„одобрен първичен дилър“ означава физическо или юридическо лице, подписало споразумение с емитент на държавни дългови инструменти или официално признато за първичен дилър от емитент на държавни дългови инструменти или от негово име, по силата на което споразумение или признаване се задължава да извършва за своя сметка сделки на първичния и вторичния пазар, свързани с емитираните от емитента дългови инструменти;
о)
„централен контрагент“ означава правно образувание, което посредничи между страните по договори, търгувани на един или повече финансови пазари, като изпълнява функцията на купувач за всеки продавач и функцията на продавач за всеки купувач, и което отговаря за функционирането на клирингова система;
п)
„ден за търгуване“ означава ден за търгуване, както е посочено в член 4 от Регламент (ЕО) № 1287/2006;
р)
„оборот“ по отношение на акция означава оборота по смисъла на член 2, точка 9 от Регламент (ЕО) № 1287/2006.
2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 42 с цел доуточняване на определенията по параграф 1 от настоящия член, по-конкретно с цел да се уточни кога се смята, че едно физическо или юридическо лице притежава даден финансов инструмент по смисъла на определението за къса продажба в параграф 1, буква б).
Член 3
Къси и дълги позиции
1. За целите на настоящия регламент за къса позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
къса продажба на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при спад на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
2. За целите на настоящия регламент за дълга позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
притежаването на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при нарастване на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
3. За целите на параграфи 1 и 2 изчислението на къса позиция или дълга позиция, що се отнася до всяка позиция, която се държи от съответното лице непряко, включително чрез или посредством индекс, кошница от ценни книжа или интереси в борсово търгуван фонд или подобна единица, се определя от въпросното физическо или юридическо лице, което действа разумно предвид публично достъпната информация относно състава на съответния индекс или кошница от ценни книжа, или на интересите на съответния борсово търгуван фонд или подобна единица. При изчислението на такава къса или дълга позиция никое лице не е задължено да получи информация в реално време относно този състав от страна на което и да е било лице.
За целите на параграфи 1 и 2 при изчислението на късата или дългата позиция по отношение на държавни дългови инструменти се включва всеки суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, свързан с емитента на държавни дългови инструменти.
4. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитирания акционерен капитал, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на посочения капитал, е нетната къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на съответното дружество.
5. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, и всички дълги позиции в дългови инструменти на емитент на държавни дългови инструменти, чиято цена има висока корелация спрямо цената на дадените държавни дългови инструменти, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на същите държавни дългови инструменти, е нетната къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти на съответния емитент на държавни дългови инструменти.
6. Изчисленията за държавните дългови инструменти по параграфи 1-5 се извършват за всеки отделен емитент на държавни дългови инструменти, дори когато отделни субекти емитират държавни дългови инструменти от името на емитента на държавни дългови инструменти.
7. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които да определя:
а)
случаите, в които се смята, че дадено физическо или юридическо лице притежава акция или дългов инструмент за целите на параграф 2;
б)
случаите, в които дадено физическо или юридическо лице има нетна къса позиция, за целите на параграфи 4 и 5, както и метода за изчисляване на такава позиция;
в)
метода за изчисляване на позициите за целите на параграфи 3, 4 и 5 в случаите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
За целите на буква в) от първата алинея методът на изчисление отчита по-конкретно дали се следват различни инвестиционни стратегии във връзка с конкретен емитент посредством повече от един отделни фондове, управлявани от едно и също лице, дали същата инвестиционна стратегия се следва по отношение на конкретен емитент чрез повече от един фонд, и дали повече от един портфейл в рамките на същата единица се управлява на дискреционна основа, като се преследва същата инвестиционна стратегия по отношение на конкретен емитент.
Член 4
Непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. За целите на настоящия регламент се смята, че дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, когато суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не служи за хеджиране на:
а)
риска от неизпълнение от страна на емитента, когато физическото или юридическото лице има дълга позиция в държавни дългови инструменти на емитента, с когото е свързан суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти; или
б)
риска от спад в стойността на държавния дълг, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, включващи не само, но и финансови договори, портфейл от активи или финансови задължения, чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които определя за целите на параграф 1 от настоящия член:
а)
случаите, в които се смята, че с дадена сделка със суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се извършва хеджиране срещу риск от неизпълнение или риска от спад в стойността на държавния дълг,и метода на изчисляване на непокритата позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти;
б)
метода за изчисляване на позициите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
ГЛАВА II
ПРОЗРАЧНОСТ НА НЕТНИТЕ КЪСИ ПОЗИЦИИ
Член 5
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в акции
1. Физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за уведомяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за уведомяване е 0,2 % от емитирания акционерен капитал на съответното дружество и всеки 0,1 % над този процент.
3. Европейският надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП) може да отправи до Комисията становище относно коригирането на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
Член 6
Публично оповестяване на значителните нетни къси позиции в акции
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, оповестява публично подробна информация за позицията, в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за оповестяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за оповестяване е 0,5 % от емитирания акционерен капитал на дружеството и всеки 0,1 % над този процент.
3. ЕОЦКП може да отправи до Комисията становище относно коригиране на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
5. Настоящият член не засяга законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с предложения за поглъщане, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола на дружествата, регулирани от определените от държавите-членки надзорни органи съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (12), за които се изисква оповестяване на късите позиции при по-строги условия от посочените в настоящия член.
Член 7
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в държавни дългови инструменти
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато такава позиция надхвърли или падне под съответните прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструмени.
2. Съответните прагове за уведомяване се състоят от първоначален размер и последователни нарастващи равнища за всеки емитент на държавни дългови инструменти, определени в приетите от Комисията мерки съгласно параграф 3. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт праговете за уведомяване за всяка държава-членка.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за определяне на началните размери и последователните нарастващи равнища по параграф 2 от настоящия член.
Комисията:
а)
гарантира, че праговете се определят на такова равнище, че да не се изисква уведомяване за позиции с минимални размери;
б)
отчита общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти и средния размер на поетите от участниците на пазара позиции, свързани с държавните дългови инструменти на същия емитент на държавни дългови инструменти, както и
в)
отчита ликвидността на всеки пазар на държавни облигации.
Член 8
Уведомяване на компетентните органи относно непокрити позиции по суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
Когато компетентен орган суспендира ограниченията в съответствие с член 14, параграф 2, физическо или юридическо лице, което има непокрита позиция по отношение на суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган, когато такава позиция достигне или падне под определените в съответствие с член 7 съответни прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструменти.
Член 9
Метод за уведомяване и оповестяване
1. При всяко уведомяване или оповестяване по членове 5, 6, 7 или 8 се посочват подробни данни за самоличността на физическото или юридическото лице, което има съответната позиция, размерът на съответната позиция, емитентът, по отношение на когото се държи съответната позиция, и датата, на която съответната позиция е открита, променена или закрита.
За целите на членове 5, 6, 7 и 8 физическите и юридическите лица, които имат значителни нетни къси позиции, съхраняват за срок от пет години данните за брутните позиции, които съставляват значителна нетна къса позиция.
2. Нетната къса позиция се изчислява към 24.00 ч. в деня за търгуване, в който физическото или юридическото лице придобива съответната позиция. Този момент се прилага за всички сделки, независимо от използваното средство за търговия, включително сделки, изпълнени посредством ръчна или автоматизирана търговия, и независимо от това дали сделките са се извършили в обичайните часове за търговия. Уведомяването или оповестяването се извършва до 15.30 ч. на следващия ден за търгуване. Посочените в настоящия параграф часове се изчисляват в съответствие с часовите пояси в държавите-членки на съответните компетентни органи, които трябва да бъдат уведомени за съответните позиции.
3. Уведомлението до съответния компетентен орган с изискваната информация се гарантира поверителността на информацията, като се включват механизми за удостоверяване на източника на уведомлението.
4. Публичното оповестяване на информация, установена в член 6, се извършва по начин, осигуряващ бърз достъп до информацията на недискриминационен принцип. Тази информация се публикува на централен уебсайт, управляван или контролиран от съответния компетентен орган. Компетентните органи съобщават адреса на този уебсайт на ЕОЦКП, който на свой ред публикува връзката към всички подобни централни уебсайтове на своя собствен уебсайт.
5. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно да се определя каква информация трябва да бъде представяна за целите на параграф 1.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
6. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 4, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, в които да се определят средствата за публично оповестяване на информация.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 10
Прилагане на изискванията за уведомяване и оповестяване
Изискванията за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8 се прилагат за физическите или юридическите лица независимо дали притежават постоянно местожителство или са установени в рамките на Съюза или в трета държава.
Член 11
Информация, която се представя на ЕОЦКП
1. На всяко тримесечие компетентните органи представят на ЕОЦКП информация в обобщен вид за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, както и за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, за които те се явяват съответни компетентни органи и получават уведомления по членове 5, 7 и 8.
2. За да изпълнява задълженията си по настоящия регламент, ЕОЦКП може по всяко време да изисква от съответния компетентен орган допълнителна информация за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, или за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти.
Компетентният орган представя на ЕОЦКП поисканата информация в срок от седем календарни дни. Когато има неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в засегнатата държава-членка или в друга държава-членка, компетентният орган представя на ЕОЦКП всяка налична информация въз основа на изискванията за уведомление по членове 5, 7 и 8 в срок от 24 часа.
3. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно се определя каква информация трябва да бъде представяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя форматът на информацията, предоставяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА III
НЕПОКРИТИ КЪСИ ПРОДАЖБИ
Член 12
Ограничения за непокритите къси продажби в акции
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на акция, допусната до търговия на място за търговия, само когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем акцията; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на акцията или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията e локализирана и е взела мерки спрямо трети лица, така че съответното физическо или юридическо лице да има разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори, споразумения и мерки, гарантиращи адекватно, че акцията ще бъде налична за сетълмента. При определянето на необходимите мерки за наличие на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в срок, ЕОЦКП отчита, inter alia, търговията в рамките на деня и ликвидността на акциите.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на посочените технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 13
Ограничения за непокритите къси продажби в държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на държавен дългов инструмент, само ако е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем държавния дългов инструмент; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на държавния дългов инструмент или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че държавният дългов инструмент е локализиран или има други причини за разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. Ограниченията в параграф 1 не се прилагат, ако сделката служи за хеджиране на дадена дълга позиция в дългови инструменти на емитент, чиято цена има висока корелация спрямо цената на същия държавен дългов инструмент.
3. Когато ликвидността на държавния дългов инструмент спадне под прага, определен в съответствие с посочената в параграф 4 методика, съответният компетентен орган може временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1. Преди да спре тези ограничения, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и останалите компетентни органи за планираното спиране на ограниченията.
Спирането на ограниченията първоначално е с действие за срок от най-много шест месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок не по-дълъг от шест месеца, при условие че основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище въз основа на параграф 4 относно съобщеното спиране на ограниченията или удължаването на срока на действие на спирането. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
4. Комисията приема делегирани актове съгласно член 42, като определя параметрите и методите за изчисляване на прага на ликвидност, посочен в параграф 3 от настоящия член, по отношение на емитираните държавни дългови инструменти.
Параметрите и методите, с които държавите-членки изчисляват прага, се определят по такъв начин, че достигането му да представлява значителен спад в сравнение със средното равнище на ликвидност за съответния държавен дългов инструмент.
Прагът се установява въз основа на обективни критерии, специфични за съответния пазар на държавни дългови инструменти, включително общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти.
5. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори или споразумения, гарантиращи адекватно, че държавният дългов инструмент ще бъде наличен за сетълмента. ЕОЦКП взема предвид по-специално необходимостта от запазване на ликвидността на пазарите, особено на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на изпълнителни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 14
Ограничения за непокритите суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да сключва сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, само когато тази сделка не води до непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, както е посочено в член 4.
2. Компетентен орган би могъл временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1, ако има обективни основания да счита, че пазарът му на държавни дългови инструменти не функционира добре и такива ограничения биха могли да имат отрицателно отражение върху пазара на суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, особено чрез увеличаване на цената на заемите за емитентите на държавни дългови инструменти или чрез засягане на способността на емитентите на държавни дългови инструменти да емитират нови дългови инструменти. Тези основания се базират на следните показатели:
а)
висок или покачващ се лихвен процент за държавните дългови инструменти;
б)
увеличаване на разликата между лихвените проценти върху държавните дългови инструменти в сравнение с държавните дългови инструменти на други емитенти на държавни дългови инструменти;
в)
увеличаване на разликата в суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти в сравнение със собствената крива и с други емитенти на държавни дългови инструменти;
г)
навременността на връщането на цената на държавните дългови инструменти към първоначалното равновесие след мащабна търговия;
д)
размера на държавните дългови инструменти, които могат да бъдат търгувани.
Компетентният орган може също да използва показатели, различни от посочените в букви а)-д) от първата алинея.
Преди временно да спре ограниченията по настоящия член съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за предложеното временно спиране и за основанията за него.
Спирането на ограниченията първоначално действа за срок от най-много 12 месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок от не повече от шест месеца, ако основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие на спирането не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище относно предвижданото временно спиране на ограниченията или относно удължаването на неговия срок на действие, независимо от това дали компетентният орган е обосновал временното спиране на показатели по първа алинея, букви а)-д) или на други показатели. Когато предвижданото временно спиране или удължаването на неговия срок на действие се основава на втора алинея, в становището се включва също така оценка на показателите, използвани от компетентния орган. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
Член 15
Процедури за изкупуване
1. Централният контрагент в държава-членка, осигуряващ услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които отговарят на всяко едно от следни изисквания:
а)
когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не може да достави акциите за сетълмент в срок от четири работни дни след деня за извършване на сетълмента, автоматично се привеждат в действие процедурите за изкупуване на акциите, за да се осигури доставката им за сетълмент;
б)
когато изкупуването на акциите за доставка не е възможно, на купувача се изплаща сума въз основа на стойността на акциите, които трябва да бъдат доставени на датата на доставка, плюс сума за загубите, понесени от купувача в резултат на неизпълнението на сетълмента; и
в)
физическото или юридическото лице, което не изпълни задължението си за сетълмент, изплаща като обезщетение всички изплатени суми по букви а) и б).
2. Централният контрагент в държава-членка, който предоставя услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които гарантират, че когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не достави акциите за сетълмент до датата за извършване на сетълмент, това лице е длъжно да извършва ежедневни плащания за всеки ден, през който е в забава.
Ежедневните плащания трябва да бъдат достатъчно високи, за да възпират физическите и юридическите лица от неизпълнението на задължението за сетълмент.
ГЛАВА IV
ИЗКЛЮЧЕНИЯ
Член 16
Изключение в случаите когато основното място за търговия е в трета държава
1. Членове 5, 6, 12 и 15 не се прилагат за акциите на дадено дружество, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, когато основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
2. Съответният компетентен орган по отношение на акциите на дадено дружество, търгувани на място за търговия в Съюза и на място за търговия в трета държава, установява поне веднъж на всеки две години дали основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
Съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за всички акции, за които е установено, че основното място за търговия се намира в трета държава.
Веднъж на всеки две години ЕОЦКП публикува списък на акциите, чието основно място за търговия е в трета държава. Списъкът важи за срок от две години.
3. За да се осигури последователно прилагане на разпоредбите на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, определящи метода за изчисляване на оборота, въз основа на който се установява основното място за търговия на дадена акция.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят единни условия за прилагането на параграфи 1 и 2, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя:
а)
датата, на която трябва да се извършват всички изчисления за установяване на основното място за търговия на дадена акция, и периодът, по отношение на който трябва да се извършват тези изчисления;
б)
датата, до която съответният компетентен орган трябва да уведомява ЕОЦКП за посочените акции, когато основното място за търговия е в трета държава;
в)
датата, от която списъкът влиза в сила след публикуването му от ЕОЦКП.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 17
Изключения за дейностите по поддържане на пазара и операциите на първичния пазар
1. Членове 5, 6, 7, 12, 13 и 14 не се прилагат за сделки, извършени във връзка с дейности по поддържане на пазара.
2. Съгласно процедурата по член 44, параграф 2 Комисията може да приема решения, с които се определя дали законодателната и надзорна рамка на дадена трета държава гарантира, че всеки пазар, лицензиран в същата държава, изпълнява задължителните законови изисквания, които за целите на изключението по параграф 1 са еквивалентни на изискванията по дял III от Директива 2004/39/ЕО, по Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (13) и по Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 година относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (14), и които подлежат на ефективен надзор и контрол в същата трета държава.
Законодателната и надзорна уредба на дадена трета държава може да се смята за еквивалентна, когато:
а)
пазарите на тази трета държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и контрол;
б)
пазарите на тази трета държава имат ясни и прозрачни правила за допускане на ценните книжа до търговия, така че тези ценни книжа могат да бъдат търгувани в условията на равнопоставеност, ред, ефективност и свобода на договарянето;
в)
емитентите на ценни книжа на тази трета държава са задължени да спазват изисквания за периодично и текущо оповестяване на информация, с което се осигурява висока защита на инвеститорите; и
г)
прозрачността и интегритета на пазара на тази трета държава са осигурени чрез предотвратяване на пазарните злоупотреби под формата на търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара.
3. Членове 7, 13 и 14 не се прилагат за дейността на дадено физическо или юридическо лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър по споразумение с емитент на държавни дългови инструменти, извършва за своя сметка сделки с даден финансов инструмент на първичния или вторичния пазар, свързани с държавните дългови инструменти.
4. Членове 5, 6, 12, 13 и 14 от настоящия регламент не се прилагат за дадено физическо или юридическо лице, когато то извършва къса продажба на ценна книга или има нетна къса позиция във връзка с извършването на стабилизация съгласно глава III от Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията от 22 декември 2003 г. за прилагане на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изключенията относно програмите за обратно изкупуване и стабилизирането на финансови инструменти (15).
5. Изключението, посочено в параграф 1, се прилага само когато съответното физическо или юридическо лице предварително е уведомило в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице възнамерява да използва изключението за първи път.
6. Изключението, посочено в параграф 3, се прилага само когато одобреният първичен дилър е уведомил в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър, възнамерява да използва изключението за първи път.
7. Компетентният орган, посочен в параграфи 5 и 6, може да забрани използването на изключението, ако смята, че физическото или юридическото лице не отговаря на условията за използване на изключението. Всяка забрана се налага в срока от 30 календарни дни, посочен в параграфи 5 или 6, или след това, ако компетентният орган получи информация, че е имало промени в обстоятелствата, свързани с физическото или юридическото лице, и то вече не отговаря на условията за изключението.
8. Всяко лице от трета държава, което не е лицензирано в Съюза, изпраща уведомлението, посочено в параграфи 5 и 6, на компетентния орган на основното място за търговия в Съюза, на което то търгува.
9. Всяко физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 5, уведомява възможно най-скоро в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, ако има промени, които засягат правото на лицето да използва изключението, или ако то вече не желае да използва изключението.
10. Физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 6, уведомява възможно най-скоро в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, ако има промени, които засягат правото му да използва изключението, или ако вече не желае да използва изключението.
11. Компетентният орган на държавата-членка по произход може да отправи искане в писмена форма за информация от дадено физическо или юридическо лице, което извършва дейност, използвайки изключенията по параграф 1, 3 или 4, за държаните къси позиции или за дейностите, извършвани при използване на изключението. Посоченото физическо или юридическо лице представя информацията най-късно в срок от четири календарни дни след подаването на искането.
12. В срок от две седмици от получаването на уведомлението съгласно параграф 5 или 9 компетентният орган уведомява ЕОЦКП за всички маркет-мейкъри и съгласно параграф 6 или параграф 10 за всички одобрени първични дилъри, които използват изключението, и за всички маркет-мейкъри и одобрени първични дилъри, които вече не използват изключението.
13. ЕОЦКП публикува и актуализира редовно на интернет сайта си списък на маркет-мейкърите и одобрените първични дилъри, използващи изключението,.
14. Уведомление по настоящия член може да бъде направено от лице до компетентен орган и от компетентен орган до ЕОЦКП по всяко време в рамките на шестдесет календарни дни преди 1 ноември 2012 г.
ГЛАВА V
ПРАВОМОЩИЯ ЗА НАМЕСА НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ И ЕОЦКП
РАЗДЕЛ 1
Правомощия на компетентните органи
Член 18
Уведомяване и оповестяване при изключителни обстоятелства
1. При условията по член 22 компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват или да оповестяват публично подробни данни за позицията си, когато тя надхвърли или спадне под прага за уведомяване, определен от компетентния орган, и когато:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Параграф 1 от настоящия член не се прилага за финансовите инструменти, за които вече се изисква прозрачност по членове 5-8. Мярката по параграф 1 може да се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 19
Уведомление от кредитори при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган може да вземе посочената в параграф 2 от настоящия член мярка, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които заемат определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват за съществена промяна на таксите за такова заемане.
Член 20
Ограничения за късите продажби и подобни сделки при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган на може да вземе една или повече от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да забрани или да наложи условия за сключването на следните сделки от физически или юридически лица:
а)
къса продажба; или
б)
различна от къса продажба сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, като ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
3. Мярка, взета съгласно параграф 2, може да се прилага за сделки, свързани с всички финансови инструменти, с финансовите инструменти от определен клас или с определен финансов инструмент. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 21
Ограничения за сделките със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти при извънредни обстоятелства
1. При спазване на условията по член 22, компетентен орган може да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да сключват сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти или да ограничи стойността на позициите в суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, които е позволено да бъдат поемани от тези лица ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Мярка, предприета по параграф 1, може да се отнася до сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти от определен клас или за определени сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 22
Мерки, приемани от други компетентни органи
Без да се засяга член 26, компетентен орган може да наложи или да удължи действието на мярка съгласно членове 18, 19, 20 или 21 във връзка с финансов инструмент, за който той не е „съответен компетентен орган“, само със съгласието на съответния компетентен орган.
Член 23
Правомощие за временно ограничаване на късите продажби на финансови инструменти при значителен спад на цената
1. Когато цената на един финансов инструмент на дадено място за търговия в рамките на един ден за търгуване е намаляла значително спрямо цената на затваряне в предходния ден за търгуване на същото място за търговия, компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия решава дали е целесъобразно да забрани или да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да извършват къси продажби на посочения финансов инструмент на това място за търговия или по друг начин да ограничи сделките с посочения финансов инструмент на това място за търговия, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
Когато съгласно първата алинея компетентният орган се е уверил, че е целесъобразно да предприеме такива действия, той забранява или налага ограничения на физическите или юридически лица да извършват къси продажби на това място за търговия - когато става дума за акция или дългов инструмент, или ограничава сделките със съответния финансов инструмент на това място за търговия - когато става дума за друг вид финансов инструмент, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
2. Мярката по параграф 1 се прилага най-много до края на деня за търгуване, следващ деня за търгуване, в който се наблюдава спадът на цената. Ако в края на деня за търгуване, който следва деня за търгуване, през който е наблюдаван спадът на цената, въпреки наложената мярка е налице нов съществен спад на цената на финансовия инструмент със стойност в размер най-малко половината от сумата, определена в параграф 5, компетентният орган може да продължи мярката за допълнителен срок, който не превишава два дни за търгуване след края на втория ден за търгуване.
3. Мярката по параграф 1 се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган, или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
4. Компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия, където за един ден за търгуване стойността на финансов инструмент е спаднала до стойността, посочена в параграф 5, уведомява ЕОЦКП за решението, взето съгласно параграф 1, най-малко два часа след приключването на деня за търгуване. ЕОЦКП информира незабавно компетентните органи на държавите-членки по произход на места за търговия, където се търгува същият финансов инструмент.
Ако компетентен орган не е съгласен с действие, предприето от друг компетентен орган относно финансов инструмент, търгуван на различни места за търговия, регулирани от различни компетентни органи, ЕОЦКП може да помогне на тези органи да постигнат договореност съгласно член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Съгласуването приключва преди полунощ в края на същия ден за търгуване. Ако засегнатите компетентни органи не постигнат договореност в рамките на фазата на съгласуване, ЕОЦКП би могъл да вземе решение съгласно член 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Решението се взема преди започването на следващия ден за търгуване.
5. Спадът на стойността се определя на 10 % или повече за ликвидните акции, както е определено в член 22 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, а за неликвидните акции и други класове финансови инструменти размерът ще бъде определен от Комисията.
6. ЕОЦКП може да изготви и да изпрати на Комисията становище относно необходимостта от коригиране на прага, посочен в параграф 5, като отчита развитието на финансовите пазари.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, като променя праговете, посочени в параграф 5 от настоящия член, отчитайки развитието на финансовите пазари.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 42, определяйки какво съставлява съществен спад на стойността на финансовите инструменти, различни от ликвидни акции, като отчита особеностите на всеки клас финансови инструменти и различията по отношение нестабилността.
8. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се установява методът за изчисляване на спада от 10 % на стойността на ликвидните акции и спада на стойността, определян от Комисията съгласно параграф 7.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в алинея първа, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 24
Срок на ограниченията
Всяка мярка, наложена по членове 18, 19, 20 или 21, първоначално действа за срок от най-много три месеца от датата на публикуване на обявлението по член 25.
Срокът на действие на мярката може да бъде удължаван, като всеки следващ срок е не повече от три месеца, при условие че основанията за взимане на мярката продължават да се прилагат. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен преди края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява.
Член 25
Обявление за ограниченията
1. Всеки компетентен орган публикува на уебсайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на действие на мярка по членове 18-23.
2. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие;
б)
основанията на компетентния орган да смята, че е необходимо да наложи мерките, включително данните в подкрепа на тези основания.
3. Всяка мярка по членове 18-23 влиза в сила при публикуването на обявлението или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
Член 26
Уведомяване на ЕОЦКП и другите компетентни органи
1. Преди да наложи или да удължи срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 и преди да наложи ограничение по член 23, компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за мярката, която предлага.
2. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, посочват се класовете на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
3. Уведомяването за намерение за налагане или удължаване на срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства компетентният орган може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа. Уведомяване за ограничение по член 23 се извършва преди планираното влизане на мярката в сила.
4. Компетентен орган, който получи уведомление по настоящия член, може да вземе мерки по членове 18-23 в същата държава-членка, когато е уверен, че мярката е необходима, за да се подпомогне компетентният орган, който извършва уведомлението. Компетентният орган, който получава уведомлението, също дава предизвестие по параграфи 1-3, когато планира да вземе мерки.
РАЗДЕЛ 2
Правомощия на ЕОЦКП
Член 27
Координация от страна на ЕОЦКП
1. ЕОЦКП подпомага и координира действията на компетентните органи, когато те вземат мерки съгласно раздел 1. По-специално, ЕОЦКП гарантира, че компетентните органи следват съгласуван подход по отношение на взетите мерки, особено по въпроса кога трябва да се използват правомощията за намеса, по въпроса за характера на всяка от наложените мерки и по въпроса за началото и срока на действие на мерките.
2. След като получи уведомление по член 26 за мярка, която ще бъде наложена или чийто срок на действие предстои бъде удължен съгласно член 18, 19, 20 или 21, в срок от 24 часа ЕОЦКП издава становище, в което заявява дали смята мярката или планираната мярка за необходима за преодоляването на извънредните обстоятелства. В становището се посочва дали ЕОЦКП смята, че са възникнали неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в една или повече държави-членки, дали мярката или планираната мярка е целесъобразна и пропорционална с оглед на преодоляването на заплахата и дали планираният срок на действие на мерките е оправдан. Ако ЕОЦКП смята, че другите компетентни органи също трябва да вземат мерки за преодоляване на заплахата, той посочва и това в становището си. Становището се публикува на интернет сайта на ЕОЦКП.
3. Когато компетентен орган предлага да вземе или взема мерки въпреки становището на ЕОЦКП по параграф 2, или отказва да вземе мерки въпреки становището на ЕОЦКП по посочения параграф, той публикува на уебсайта си в срок от 24 часа след получаването на становището на ЕОЦКП обявление, в което подробно излага причините за това свое решение. При възникването на такова положение ЕОЦКП преценява дали са изпълнени условията и дали случаят оправдава използването на правомощията му за намеса съгласно член 28.
4. ЕОЦКП преразглежда мерките по настоящия член редовно и във всеки случай поне на всеки три месеца. Ако мярката не бъде удължена до края на тримесечния срок, срокът на действието ѝ изтича автоматично.
Член 28
Правомощия на ЕОЦКП за намеса при извънредни обстоятелства
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП взема при условията на параграф 2 от настоящия член следните мерки:
а)
изисква физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да уведомят даден компетентен орган или да оповестят публично подробни данни за всяка такава позиция; или
б)
забранява или налага условия за извършването на къса продажба или сделка от физически или юридически лица, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от финансовите инструменти, посочени в член 1, параграф 1, буква в), когато ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
Дадена мярка може да се прилага по-специално при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от ЕОЦКП. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако:
а)
мерките по параграф 1, букви а) и б) са предназначени за преодоляване на заплаха за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея, когато има последствия и в трансграничен план; и
б)
компетентният орган или органи не са взели мерки за преодоляване на заплахата или един или повече компетентни органи за всели мерки, които не са подходящи за преодоляването ѝ.
3. Когато взема мерките по параграф 1, ЕОЦКП отчита следното:
а)
доколко мярката допринася за преодоляването на заплахата за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея или доколко подобява способността на компетентните органи да следят заплахата;
б)
дали мярката не поражда риск от регулаторен арбитраж;
в)
дали мярката не оказва отрицателно влияние върху ефективността на финансовите пазари - включително чрез намаляване на ликвидността на тези пазари или чрез създаване на несигурност за участниците на пазара - което да е непропорционално високо спрямо ползите от въвеждането на мярката.
Когато един или повече компетентни органи са взели мярка по членове 18, 19, 20 или 21, ЕОЦКП може да вземе всяка от мерките по параграф 1 от настоящия член, без да издава становището, предвидено в член 27.
4. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП се консултира с Европейския съвет за системен риск и, по целесъобразност, с други органи.
5. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП уведомява компетентните органи, засегнати от мярката, която планира да вземе. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, както и се посочва класът на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
6. Уведомяването се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства ЕОЦКП може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа.
7. ЕОЦКП публикува на интернет сайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на мярка по параграф 1. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие; и
б)
основанията на ЕОЦКП да смята, че е необходимо да наложи мерките, подкрепени от съответните данни.
8. След като реши да наложи или да удължи срока на мярка по параграф 1, ЕОЦКП незабавно уведомява компетентните органи за взетата мярка.
9. Всяка мярка влиза в сила при публикуването на обявлението на уебсайта на ЕОЦКП или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
10. ЕОЦКП преразглежда посочените параграф 1 мерки през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен до края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява. За удължаването на срока на мерките се прилагат параграфи 2-9.
11. Всяка мярка, приета от ЕОЦКП по настоящия член, има предимство пред всяка мярка, взета по-рано от компетентен орган съгласно раздел 1.
Член 29
Правомощия на ЕОЦКП в извънредни ситуации, свързани с държавни дългови инструменти
В случай на извънредна ситуация, свързана с държавен дългов инструмент или с суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се прилагат членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 30
Допълнително определяне на понятията „неблагоприятни събития или тенденции“
На Комисията се предоставя правомощието да приема делагирани актове в съответствие с член 42 за установяване на критериите и факторите, които компетентните органи и ЕОЦКП трябва да отчитат, когато определят в кои случаи са налице неблагоприятните събития или тенденции по членове 18-21 и член 27, както и заплахите, посочени в член 28, параграф 2, буква а).
Член 31
Разследвания от страна на ЕОЦКП
По искане на един или повече компетентни органи, на Европейския парламент, на Съвета или на Комисията, или по собствена инициатива ЕОЦКП може да извършва разследване на определен случай или практика, свързани с къси продажби или с използването на суапи за кредитно неизпълнение, за да прецени дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в Съюза.
В рамките на три месеца след края на всяко такова разследване ЕОЦКП публикува доклад, в който излага констатациите си и евентуални препоръки във връзка със съответния случай или практика.
ГЛАВА VI
РОЛЯ НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ
Член 32
Компетентни органи
Всяка държава-членка определя един или няколко компетентни органа за целите на настоящия регламент.
Ако държавата-членка посочи няколко компетентни органа, тя ясно определя съответните им функции и посочва орган, които е отговорен за координиране на сътрудничеството и обмена на информация с Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки.
Държавите-членки информират Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки за посочените от тях компетентни органи.
Член 33
Правомощия на компетентните органи
1. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент на компетентните органи се предоставят всички правомощия за упражняване на надзор и извършване на разследвания, необходими за изпълнението на техните функции. Те упражняват правомощията си по един от следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи; или
в)
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.
2. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент, на компетентните органи се предоставят следните правомощия съгласно националното законодателство:
а)
да получават достъп до документи във всякаква форма и да получават или правят копие от тях;
б)
да изискват информация от всяко физическо или юридическо лице, а ако е необходимо - да призовават и изслушват всяко физическо или юридическо лице с цел получаване на информация;
в)
да осъществяват проверки на място със или без предизвестие;
г)
да изискват съществуващата информация за телефонни разговори и обменяни данни;
д)
да изискват прекратяването на всяка практика, която противоречи на разпоредбите на настоящия регламент;
е)
да изискват запор, възбрана и/или отнемане в полза на държавата на имущество.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 2, буква а) и б), компетентните органи имат право в отделни случаи да изискват от физическо или юридическо лице, което сключва сделка със суап за кредитно неизпълнение, да представи:
а)
обяснение за целите на сделката - дали целта е хеджиране на риск или друга; и
б)
данни, потвърждаващи съществуването на съответния риск, когато сделката се извършва с цел хеджиране.
Член 34
Професионална тайна
1. Задължението за опазване на професионалната тайна се прилага по отношение на всички физически или юридически лица, които работят или са работили за компетентния орган или за който и да е орган или физическо или юридическо лице, на които компетентният орган е възлагал задачи, включително одитори и експерти, с които компетентният орган е имал договори. Поверителна информация, представляваща професионална тайна, не може да бъде разкривана на никое друго физическо или юридическо лице или орган, освен когато това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
2. Цялата информация, обменяна между компетентните органи по силата на настоящия регламент, отнасяща се до търговски или оперативни условия и други икономически или лични дела, се счита за поверителна и за нея важат изискванията за професионална тайна, освен когато компетентният орган заяви в момента на предаването ѝ, че тази информация може да се разкрива, или това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
Член 35
Задължение за сътрудничество
Компетентните органи си сътрудничат, когато е необходимо или подходящо за целите на настоящия регламент. По-специално, компетентните органи си предоставят своевременно информацията, необходима за изпълнението на задълженията им съгласно настоящия регламент.
Член 36
Сътрудничество с ЕОЦКП
Компетентните органи си сътрудничат с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Компетентните органи незабавно предоставят на ЕОЦКП цялата необходима информация за изпълнение на задълженията му, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 37
Сътрудничество при искания за проверки на място или разследвания
1. Компетентният орган на дадена държава-членка може да поиска съдействие от компетентния орган на друга държава-членка във връзка с проверки на място или разследвания.
Отправящият искането компетентен орган информира ЕОЦКП за всяко искане по първата алинея. При разследване или проверка с трансгранични аспекти ЕОЦКП може и при поискване да поема координацията на разследването или проверката.
2. Когато даден компетентен орган получи искане от компетентен орган на друга държава-членка за извършване на проверка на място или разследване, той може:
а)
да извърши самостоятелно проверката на място или разследването;
б)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, да участва в проверката на място или разследването;
в)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, сам да извърши проверката на място или разследването;
г)
да назначи одитори или експерти, които да извършат проверката на място или разследването;
д)
да сподели изпълнението на определени задачи, свързани с надзорната дейност, с другите компетентни органи.
3. ЕОЦКП може да поиска от компетентните органи да проведат определени действия в рамките на разследването или проверки на място, когато искането на ЕОЦКП за информацията е основателно, за да може да упражни правомощие, което изрично му е поверено от настоящия регламент.
Член 38
Сътрудничество с трети държави
1. Когато е възможно, компетентните органи сключват договорености за сътрудничество с надзорните органи на трети държави във връзка с обмена на информация с компетентните органи в трети държави, с изпълнението на задълженията, произтичащи от настоящия регламент, в трети държави и с вземането на сходни мерки в трети държави от съответните надзорни органи с цел допълване на мерките, взети съгласно глава V. Тези договорености за сътрудничество гарантират най-малкото ефикасен обмен на информация, позволяващ на компетентните органи да изпълняват своите задължения съобразно настоящия регламент.
Всеки компетентен орган уведомява ЕОЦКП и компетентните органи на останалите държави-членки, когато планира да сключи такава договореност.
2. Договореностите за сътрудничество съдържат разпоредби относно обмена на данни и информация, необходими за спазването на задължението по член 16, параграф 2 от страна на съответния компетентен орган.
3. ЕОЦКП координира разработването на договорености за сътрудничество между компетентните органи и съответните надзорни органи на трети държави. За тази цел ЕОЦКП изготвя модели на договорености за сътрудничество, които могат да се използват от компетентните органи и.
ЕОЦКП координира и обмена между компетентните органи на информация, която е получена от надзорните органи на трети държави и която може да бъде от значение за вземането на мерки по глава V.
4. Компетентните органи сключват с надзорните органи на трети държави договорености за сътрудничество, предвиждащи обмен на информация, само ако по отношение на разкриваната информация съществуват гаранции за запазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на предвидените в член 34. Такъв обмен на информация има за цел изпълнение на задачите на тези компетентни органи.
Член 39
Предаване и съхранение на лични данни
По отношение на предаването на лични данни между държавите-членки или между държавите-членки и трети държави държавите-членки прилагат Директива 95/46/ЕО. По отношение на предаването на лични данни от ЕОЦКП до държавите-членки или до трета държава ЕОЦКП спазва Регламент (ЕО) № 45/2001.
Личните данни, посочени в настоящия параграф, се съхраняват за срок от най-много пет години.
Член 40
Разкриване на информация пред трети държави
Компетентен орган може да предава на надзорен орган на трета държава данни и анализи на данни, когато са спазени условията по член 25 или 26 от Директива 95/46/ЕО, но такова предаване се прави за всеки отделен случай. Компетентният орган трябва да бъде уверен, че предаването на данните е необходимо за целите на настоящия регламент. Всяко предаване на данни се извършва в рамките на споразумението, че третата държава няма да предава данните на надзорния орган на друга трета държава без изричното писмено разрешение на компетентния орган.
Компетентен орган може да разкрива информация, която е поверителна по силата на член 34 и е получена от компетентен орган на друга държава-членка, на надзорния орган на трета държава само ако компетентният орган е получил изрично съгласие от компетентния орган, който е предал информацията, като в съответните случаи информацията се разкрива единствено за целите, за които този компетентен орган е дал съгласие.
Член 41
Санкции
Държавите-членки установяват разпоредби за санкциитеи административните мерки, приложими при нарушения на настоящия регламент, и вземат всички мерки, необходими за осигуряване на тяхното изпълнение. Тези санкции и административни мерки трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
В съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП може да приема насоки за гарантиране на последователен подход относно санкциите и административните мерки, които се въвеждат от държавите-членки.
Държавите-членки уведомяват Комисията и ЕОЦКП за разпоредбите, посочени в първа и втора алинея, до 1 юли 2012 г. и ги уведомяват незабавно за всяко последващо изменение на тези разпоредби.
ЕОЦКП публикува на интернет сайта си и актуализира редовно списък с действащите санкции и административни мерки, приложими във всяка държава-членка.
Държавите-членки предоставят ежегодно на ЕОЦКП обобщена информация относно всички наложени санкции и административни мерки. В случай че компетентен орган оповести публично налагането на санкция или административна мярка, едновременно с това той уведомява ЕОЦКП за нея.
ГЛАВА VII
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ
Член 42
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 за неопределен срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5 и член 30 може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Решението за оттегляне поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в него дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 влиза в единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 43
Краен срок за приемането на делегираните актове
Комисията приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 до 31 март 2012 г.
Комисията може да удържи срока с шест месеца.
ГЛАВА VIII
АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 44
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет за ценни книжа, създаден с Решение 2001/528/ЕО на Комисията (16). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА IХ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 45
Преглед и докладване
До 30 юни 2013 г. въз основа на обсъждания с компетентните органи и ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад относно:
а)
целесъобразността на праговете за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8;
б)
отражението на отделните изисквания за оповестяване по член 6, със специално внимание спрямо въздействието им върху ефикасността и нестабилността на финансовите пазари;
в)
целесъобразността на пряко централизирано докладване пред ЕОЦКП;
г)
действието на ограниченията и изискванията по глави II и III;
д)
целесъобразността на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти и целесъобразността на евентуални други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
Член 46
Преходна разпоредба
1. Действащите мерки в обхвата на настоящия регламент, които са влезли в сила преди 15 септември 2010 г., могат да продължат да се прилагат до 1 юли 2013 г., при условие че за тях бъде уведомена Комисията до 24 април 2012 г.
2. Сделките със суапи за кредитно неизпълнение в резултат от непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, сключени преди 25 март 2012 г. или по време на суспендирането на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти съгласно член 14, параграф 2, би могло да бъдат задържани до падежа на договора за суапи за кредитно неизпълнение.
Член 47
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
До 31 декември 2012 г. ЕОЦКП извършва оценка на своите нужди от персонал и ресурси, свързани с изпълнението на неговите правомощия и задължения по настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.
Член 48
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 ноември 2012 г.
Независимо от това член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 7, параграф 3, член 9, параграф 5, член 11, параграфи 3 и 4, член 12, параграф 2, член 13, параграфи 4 и 5, член 16, параграфи 3 и 4, член 17, параграф 2, член 23, параграфи 5, 7 и 8 и членове 30, 42, 43 и 44 се прилагат от 25 март 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 236/2012,
14. märts 2012,
lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Finantskriisi haripunktis 2008. aasta septembris võtsid mitme liikmesriigi pädevad asutused ja kolmandate riikide, nagu USA ja Jaapani järelevalveasutused erakorralisi meetmeid, et piirata lühikeseks müüki teatavate või kõigi väärtpaberite puhul või see hoopis keelustada. Pädevad asutused lähtusid kaalutlusest, et märkimisväärselt ebastabiilses finantsolukorras võib lühikeseks müük võimendada aktsiate hinna langust, eelkõige finantseerimisasutuste puhul, ning seega ohustada kõnealuste asutuste elujõulisust ja põhjustada süsteemseid riske. Liikmesriikide võetud meetmed olid erinevad, kuna liidus ei ole kehtestatud ühtset lühikeseks müügi õigusraamistikku.
(2)
Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada selle toimimise tingimusi eelkõige seoses finantsturgudega ning samas tagada kõrgetasemeline tarbijate ja investorite kaitse, on asjakohane kehtestada lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute suhtes kohaldatavate nõuete ühtne õigusraamistik, et tagada parem koordineerimine ja kooskõla liikmesriikide vahel juhul, kui meetmeid tuleb võtta erakorralistel asjaoludel. Kuna vastasel korral liikmesriigid tõenäoliselt jätkavad erinevate meetmete võtmist, tuleb lühikeseks müüki ja krediidiriski vahetustehingute teatavaid aspekte reguleerivad normid ühtlustada, et vältida siseturu nõuetekohast toimimist takistavaid asjaolusid.
(3)
Asjakohane ja vajalik on võtta kõnealused normid vastu määrusena tagamaks, et sätteid, millega eraõiguslikele isikutele kehtestatakse otseselt kohustus teatada teatavate instrumentidega seotud lühikesest netopositsioonist ja katteta lühikeseks müügist ja see teave avalikustada, kohaldatakse kogu liidu piires ühetaoliselt. Samuti on määrus vajalik selleks, et anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (4) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve”) õigus koordineerida pädevate asutuste võetavaid meetmeid või ise meetmeid võtta.
(4)
Käesoleva määruse reguleerimisala peaks olema võimalikult lai, nii et kehtestataks ennetav õigusraamistik, mida saab kasutada erakorralistel asjaoludel. See raamistik peaks hõlmama kõiki finantsinstrumente, kuid samas peaks nägema ette proportsionaalsed meetmed seoses riskidega, mis võivad eri instrumentide lühikeseks müügiga kaasneda. Seepärast peaks pädevatel asutustel ja Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus võtta ainult erakorralistel asjaoludel mis tahes finantsinstrumente käsitlevaid meetmeid, mis lähevad kaugemale alalistest meetmetest, mida kohaldatakse ainult teatavat liiki instrumentide suhtes, kui riskid, millega on vaja tegeleda, on üheselt tuvastatud.
(5)
Selleks et lõpetada praegune killustatud olukord, kus mõned liikmesriigid on võtnud lahknevaid meetmeid, ja piirata võimalust, et pädevad asutused võtavad lahknevaid meetmeid, on oluline käsitleda lühikeseks müügist ja krediidiriski vahetustehingutest tulenevaid võimalikke riske ühtlustatud moel. Kehtestatavad nõuded peaksid käsitlema tuvastatud riske, ilma et asjata vähendataks lühikeseks müügi positiivset mõju turu kvaliteedile ja tõhususele. Kuigi teatavas olukorras võiks sel olla negatiivne mõju, on lühikeseks müügil tavapärastes turutingimustes finantsturgude nõuetekohase toimimise tagamisel, eelkõige turu likviidsuse ja tõhusa hinnakujundusega seoses oluline roll.
(6)
Käesolevas määruses füüsilistele ja juriidilistele isikutele tehtud viited peaksid hõlmama registreeritud ettevõtjate ühendusi, kes ei ole juriidilised isikud.
(7)
Konkreetsete finantsinstrumentide märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide suuremast läbipaistvusest saavad tõenäoliselt kasu nii reguleerivad asutused kui ka turuosalised. Aktsiate suhtes, millega on lubatud kaubelda liidus asuvas kauplemiskohas, tuleks kehtestada kaheastmeline mudel aktsiates omatava märkimisväärse lühikese netopositsiooni läbipaistvuse tagamiseks sobival tasandil. Kui positsioon ületab madalama künnise või langeb alla selle, tuleks sellest teatada ainult asjaomastele reguleerivatele asutustele, et need saaksid positsiooni jälgida ja vajaduse korral uurida lühikeseks müümise tehinguid, mis võiksid põhjustada süsteemseid riske, olla seotud turu kuritarvitamisega või põhjustada turgudel ebakorrapärasust. Kui positsioon ületab kõrgema künnise või langeb alla selle, tuleks see avalikustada turule, et teised turuosalised saaksid kasulikku teavet märkimisväärsete konkreetsete lühikeste aktsiapositsioonide kohta.
(8)
Liidus tuleks kehtestada nõue teatada märkimisväärsetest lühikestest netopositsioonidest riigi võlakohustustes reguleerivatele asutustele, sest selline teatamine annab kõnealustele asutustele olulist teavet, mis võimaldab neil jälgida seda, kas sellised positsioonid põhjustavad süsteemseid riske või on seotud turu kuritarvitamisega. Sellise nõude kohaselt tuleks positsioonidest individuaalselt teatada ainult reguleerivatele asutustele, kuna nende avalikustamise korral turule võib sellel olla negatiivne mõju riigi võlakohustuste turgudele, kus likviidsus on juba niigi pärsitud.
(9)
Riigi võlakohustusest teatamise nõuet tuleks kohaldada selliste võlainstrumentide suhtes, mille on emiteerinud liikmesriik või liit, sealhulgas Euroopa Investeerimispank, liikmesriigi ministeerium, amet, ühe või mitme liikmesriigi nimel võlakirju emiteeriv eriotstarbeline rahastamisvahend või rahvusvaheline finantseerimisasutus, mille on asutanud vähemalt kaks liikmesriiki, nagu Euroopa finantsstabiilsusvahend või tulevikus kavandatav Euroopa stabiilsusmehhanism. Liitriigist liikmesriigi puhul tuleks teavitamise nõuet kohaldada ka selliste võlainstrumentide suhtes, mille emitent on liitriigi liige. See ei peaks aga laienema liikmesriigi muudele piirkondlikele ega kohalikele omavalitsustele ega osaliselt avalik-õiguslikele üksustele, mis emiteerivad võlainstrumente. Liit emiteerib võlainstrumente selleks, et toetada liikmesriikide maksebilanssi või finantsstabiilsust või anda kolmandatele riikidele makromajanduslikku finantsabi.
(10)
Selleks et tagada terviklik ja tõhus läbipaistvus, on oluline, et teatamise nõuded laieneksid mitte ainult sellistele lühikestele positsioonidele, mis võetakse kauplemiskohas kaubeldavates aktsiates või riigi võlakohustustes, vaid ka väljaspool kauplemiskohti kauplemisel võetavatele lühikestele positsioonidele ning tuletisinstrumentide (nagu optsioonid, futuurid, indeksiga seotud instrumendid ning seoses aktsiate või riigi võlakohustustega sõlmitavad hinnavahelepingud ja hinnavahekihlveod) kasutamisest tekkivatele lühikestele netopositsioonidele.
(11)
Selleks et reguleerivad asutused ja turud saaksid läbipaistvuskorrast kasu, peaks füüsilistele või juriidilistele isikutele igal juhul kehtestama nõude esitada täielik ja täpne teave oma positsioonide kohta. Eelkõige tuleks reguleerivate asutuste või turu teavitamisel võtta arvesse nii lühikesi kui ka pikki positsioone, et anda väärtuslikku teavet lühikeste netopositsioonide kohta, mis füüsiline või juriidiline isik on võtnud aktsiates, riigi võlakohustustes ja krediidiriski vahetustehingutes.
(12)
Lühikeste ja pikkade positsioonide arvutamisel tuleks võtta arvesse füüsilise või juriidilise isiku kõiki majanduslikke huvisid äriühingu emiteeritud aktsiakapitalis ja liikmesriigi või liidu emiteeritud võlakohustustes. Eelkõige tuleks arvesse võtta majanduslikke huvisid, mis tulenevad tuletisinstrumentide, nagu optsioonid, futuurid, aktsiate või riigi võlakohustustega seotud hinnavahelepingud ja hinnavahekihlveod, ning indeksite, väärtpaberikorvide ja börsil kaubeldavate fondide kasutamisest. Riigi võlakohustustega seotud positsioonide puhul tuleks arvesse võtta ka riigi võlakohustuste emitentidega seotud krediidiriski vahetustehinguid.
(13)
Lisaks käesolevas määruses ette nähtud läbipaistvuskorrale peaks komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (5) läbivaatamisel kaaluma, kas see, kui investeerimisühingud lisaksid pädevatele asutustele esitatavatesse tehinguaruannetesse lühikeseks müügi tehinguid puudutava teabe, annaks pädevatele asutustele lühikeseks müügi tehingute mahu jälgimiseks kasulikku lisateavet.
(14)
Krediidiriski vahetustehingu ostmist ilma aluseks olevas riigi võlakohustuses või mis tahes varades, varade, finantskohustuste või finantslepingute portfellis, mille väärtus on korrelatsioonis riigi võlakohustuste väärtusega, pikka positsiooni omamata võib majanduslikus mõttes käsitada aluseks olevas võlainstrumendis lühikese positsiooni võtmisena. Riigi võlakohustusega seotud lühikese netopositsiooni arvutamisel tuleks seepärast arvesse võtta riigi võlakohustuse emitendi kohustustega seotud krediidiriski vahetustehinguid. Krediidiriski vahetustehingute positsioone tuleks arvesse võtta nii selleks, et teha kindlaks, kas füüsilisel või juriidilisel isikul on riigi võlakohustustes märkimisväärne lühike netopositsioon, millest tuleb teatada pädevale asutusele, ning juhul, kui pädev asutus peatab piirangute kohaldamise katmata krediidiriski vahetustehingute suhtes, ka selleks, et teha kindlaks, kas tal on seoses riigi võlakohustuse emitendiga märkimisväärne katmata krediidiriski vahetustehingu positsioon, millest tuleb teatada pädevale asutusele.
(15)
Selleks et oleks võimalik positsioone pidevalt jälgida, peaks läbipaistvuskord sisaldama nõuet positsioonidest teatada või need avalikustada juhul, kui lühike netopositsioon ületab teatava künnise või langeb alla selle.
(16)
Selleks et läbipaistvuskord oleks tõhus, on oluline, et see kohalduks olenemata füüsilise või juriidilise isiku asukohast, sealhulgas kolmandas riigis, kui isikul on märkimisväärne lühike positsioon seoses äriühinguga, mille aktsiatega on lubatud kaubelda liidus asuvas kauplemiskohas, või liikmesriigi või liidu emiteeritud võlakohustuste lühike netopositsioon.
(17)
Lühikeseks müügi määratlus ei peaks hõlmama kahe poole vahel sõlmitud repolepingut, mille kohaselt üks pool müüb teisele väärtpaberi kokkulepitud hinnaga ja mis hõlmab kohustust osta väärtpaber hilisemal kuupäeval muu kokkulepitud hinnaga tagasi, ega tuletislepingut, milles on kokku lepitud müüa väärtpaberid kokkulepitud hinnaga hilisemal kuupäeval. Määratlus ei peaks samuti hõlmama väärtpaberite üleandmist väärtpaberite laenuks andmise lepingu alusel.
(18)
Aktsiate või riigi võlakohustuse katteta lühikeseks müük võib mõnikord suurendada arvelduse ebaõnnestumise ja volatiilsuse riski. Selliste riskide piiramiseks on asjakohane kehtestada nende instrumentide katteta lühikeseks müügi suhtes proportsionaalsed piirangud. Üksikasjalikud piirangud peaksid võtma arvesse erinevaid eeskirju, millega praegu kattega lühikeseks müüki reguleeritakse. Siia alla kuuluvad eraldi repoleping, mille alusel ostab väärtpaberi lühikeseks müünud isik samaväärse väärtpaberi lühikeseks müügi tehingu arveldamiseks kokkulepitud tähtpäeval tagasi, ja tagatiskokkulepped, mille puhul saab tagatisesaaja väärtpaberit kasutada lühikeseks müügi tehingu arveldamiseks. Muud näited on äriühingu poolt õiguste pakkumine senistele aktsionäridele, laenu andmise fondid ja nt kauplemiskoha, kliirimissüsteemi või keskpanga pakutavad repolepingu instrumendid.
(19)
Aktsiate katteta lühikeseks müügi korral on vajalik, et füüsilisel või juriidilisel isikul on kolmanda isikuga sõlmitud kokkulepe, mille raames kõnealune kolmas isik on kinnitanud, et aktsia on kättesaadav ja et tal on võimalik aktsiat ettenähtud tähtpäeval arvelduseks kasutada. Selline kinnitus peaks põhinema kolmanda isiku võetavatel meetmetel, tänu millele on füüsilisel või juriidilisel isikul õigustatud ootus, et arvelduse saab ettenähtud tähtpäeval teostada. Sellega on hõlmatud kolmanda isiku poolt aktsiate eraldamine laenuks või ostmiseks, et arveldust oleks võimalik ettenähtud tähtpäeval teostada. Lühikeseks müügi puhul, mis tuleb samal päeval aktsiate ostmisega katta, hõlmab see kolmanda isiku kinnitust selle kohta, et tema arvates on aktsiaid lihtne laenuks võtta või osta. Kui Väärtpaberiturujärelevalve määrab, milliseid meetmeid on vaja sellise õigustatud ootuse tekkeks, et arveldust on võimalik teostada ettenähtud tähtpäeval, peaks ta arvesse võtma aktsiate likviidsust, ning eelkõige käibemahte ja seda, kui lihtne on aktsiaid minimaalse turumõju juures osta, müüa ja laenuks võtta.
(20)
Riigi võlakohustuse katteta lühikeseks müügi korral võib tekkida õigustatud ootus, et arvelduse saab ettenähtud tähtpäeval teostada, näiteks asjaolu tõttu, et lühikeseks müük kaetakse riigi võlakohustuse ostmisega samal päeval.
(21)
Riigi krediidiriski vahetustehingud peaksid põhinema kindlustushuvi põhimõttel, kuid seejuures tuleks arvestada ka seda, et riigi kui emitendi suhtes võib esineda ka muu huvi kui võlakirja omandiõigus. Selline huvi hõlmab riigi kui emitendi kohustuste täitmata jätmise riski maandamist juhul, kui füüsilisel või juriidilisel isikul on kõnealuse emitendi riigi võlakohustuses pikk positsioon, ja riigi võlakohustuse väärtuse languse riski maandamist juhul, kui füüsilisel või juriidilisel isikul on vara või kohustusi, mis on seotud avaliku või erasektori üksustega asjaomases liikmesriigis ja mille väärtus on korrelatsioonis riigi võlakohustuse väärtusega. Sellise vara hulka peaksid kuuluma finantslepingud, varade või finantskohustuste portfell, intressimäära- või valuutavahetustehingud, millega seoses kasutatakse riigi võlakohustuse krediidiriski vahetustehingut vastaspoole riski haldamise vahendina finants- ja väliskaubanduslepingutest tuleneva riskipositsiooni maandamiseks. Riigi võlakohustusega seotud riskipositsioonide maandamiseks kasutatud positsioone ega positsioonide portfelli ei tohiks pidada riigi võlakohustuse krediidiriski vahetustehinguga seotud katmata positsiooniks. See hõlmab mis tahes keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või muu avaliku sektori üksuse suhtes võetud riskipositsioone ja nimetatud asutuste tagatisega kaetud mis tahes riskipositsiooni. See peaks hõlmama ka asjaomases liikmesriigis asutatud erasektori üksuste suhtes võetud riskipositsioone. Siinkohal tuleks arvesse võtta kõiki riskipositsioone, sh laenud, vastaspoole krediidirisk (sh potentsiaalsed riskile avatud positsioonid, juhul kui riskile avatud positsiooni võtmiseks on vaja regulatiivset kapitali), nõuded ja tagatised. See peaks hõlmama ka mis tahes nimetatud üksuste suhtes võetud kaudseid riskile avatud positsioone, mis on võetud muu hulgas indeksite, fondide või eriotstarbelise rahastamisvahendi riskile avatud positsioonide kaudu.
(22)
Et riigi krediidiriski vahetustehingu tegemine ilma riigi võlakohustuse väärtuse languse riskile avatud positsiooni võtmata võiks riigi võlakohustuste turgude stabiilsust vähendada, peaks füüsilistel ja juriidilistel isikutel selliste krediidiriski vahetustehingute katmata positsioonide võtmine keelatud olema. Kui aga ilmneb kõige esimene märk selle kohta, et riigi võlakohustuste turg ei toimi tõrgeteta, peaks pädeval asutusel olema võimalik selline piirang ajutiselt peatada. Pädev asutus peaks piirangu peatamisel tuginema objektiivsetele põhjendustele, milleni on jõutud teatavate käesolevas määruses sätestatud näitajate analüüsi järel. Pädevatel asutustel peaks samuti olema võimalik muid näitajaid kasutada.
(23)
Samuti on asjakohane kehtestada kesksele vastaspoolele sisseostukorda ja karistusi käsitlevad nõuded, mida kohaldatakse aktsiatega tehtavate tehingute arvelduse ebaõnnestumise korral. Sisseostukord ja arvelduse hilinemist käsitlevad nõuded peaksid olema arveldusdistsipliini tagavad baasnõuded. Sisseostu ja karistusi käsitlevad nõuded peaksid olema piisavalt paindlikud, et keskne vastaspool, kes vastutab selle eest, et vastav kord on kehtestatud, saab tugineda muule turuosalisele, et operatiivselt sooritada sisseost või määrata trahv. Finantsturgude nõuetekohase toimimise tagamiseks on aga arveldusdistsipliini laiemaid aspekte vaja käsitleda horisontaalses õigusakti ettepanekus.
(24)
Riigi võlakohustuste ja riigi krediidiriski vahetustehingutega seotud meetmed, sealhulgas suurem läbipaistvus ja katteta lühikeseks müügi piirangud, peaksid olema proportsionaalsed, piiramata samas likviidsust riigivõlakirjade turul ja riigivõlakirjade tagasiostu turul.
(25)
Aktsiatega lubatakse üha enam kaubelda eri kauplemiskohtades liidus ja kolmandates riikides. Samas kaubeldakse paljude suurte kolmandas riigis asuvate äriühingute aktsiatega liidus asuvates kauplemiskohtades. Tõhususe eesmärgil on asjakohane teha väärtpaberite suhtes erand teatavatest teatamis- ja avalikustamisnõuetest, kui asjaomase väärtpaberi peamine kauplemiskoht asub kolmandas riigis.
(26)
Turutegemisel on likviidsuse tagamisel liidu turgudel oluline roll ja turutegijad peavad oma tegevuses võtma lühikesi positsioone. Nõuete kehtestamine sellise tegevuse suhtes võib rängalt pärssida nende likviidsust ja oluliselt vähendada liidu turgude tõhusust. Pealegi ei võta turutegijad tavaliselt märkimisväärseid lühikesi positsioone, välja arvatud väga lühikeseks ajaks. Seepärast on asjakohane teha turutegemisega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes erand nõuetest, mis võiksid pärssida nende võimalusi sellise funktsiooni täitmisel ja seega negatiivselt mõjutada liidu turgusid. Selleks et kõnealuseid nõudeid saaks kohaldada ka kolmandate riikide majandusüksuste suhtes, tuleb ette näha kolmanda riigi turgude samaväärsuse hindamise kord. Seda erandit tuleks kohaldada turutegemisega seotud eri toimingute suhtes, kuid mitte endale kuuluvate vahenditega kauplemise suhtes. Samuti on asjakohane kehtestada erand teatavate esmasturutehingute suhtes (nt riigi võlakohustuste ja stabiliseerimiskavadega seotud tehingud), kuna need on olulised turu tõhusa toimimise tagamiseks. Erandite kasutamisest tuleks teatada pädevatele asutustele ja kõnealustel asutustel peaks olema õigus keelata füüsilisel või juriidilisel isikul erandit kasutada, kui isik ei täida asjaomaseid kriteeriume. Samuti peaks pädevatel asutustel olema õigus nõuda füüsiliselt või juriidiliselt isikult teavet erandi kasutamise kohta.
(27)
Ebasoodsate suundumuste korral, mis võivad tõsiselt ohustada finantsstabiilsust või turu usaldust liikmesriigis või liidus, on pädevatel asutustel õigus sekkuda ja kehtestada täiendavad läbipaistvusnõuded või piirangud lühikeseks müügi tehingute, krediidiriski vahetustehingute või muude tehingute suhtes, et vältida finantsinstrumendi hinna korrapäratut langust. Sellised meetmed võivad osutuda vajalikuks erinevate ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral, sealhulgas mitte ainult majandussündmuste korral, vaid näiteks ka loodusõnnetuste või terroriaktide korral. Mõned ebasoodsad sündmused või suundumused, mille korral tuleb võtta meetmeid, võivad aset leida ainult ühes liikmesriigis ja neil ei pruugi olla piiriülest mõju. Need volitused peaksid olema piisavalt paindlikud, et pädevatel asutustel oleks võimalik tegutseda erinevate erakorraliste asjaolude tingimustes. Selliste meetmete võtmisel peaksid pädevad asutused nõuetekohaselt arvesse võtma proportsionaalsuse põhimõtet.
(28)
Et käesolevas määruses käsitletakse ainult lühikeseks müügile ja krediidiriski vahetustehingutele kehtestatavaid piiranguid, mille eesmärk on ära hoida finantsinstrumendi hinna korrapäratut langust, siis vajadust kehtestada muid piiranguid, nagu positsioonide piirmäärad või toodete piiramine, mille puhul võib tekkida tõsiseid probleeme investorite kaitsega, on komisjonil õigem käsitleda põhjalikumalt direktiivi 2004/39/EÜ läbivaatamisel.
(29)
Kuna pädevatel asutustel on tavaliselt parimad võimalused jälgida ebasoodsaid sündmusi või suundumusi ning teha esialgne otsus, kas need ohustavad tõsiselt finantsstabiilust või turu usaldust ning kas selline olukord vajab lahendamist meetmete võtmisega, tuleks pädevate asutuste sellekohased õigused ning nende kasutamise tingimused ja menetlused võimalikult suures ulatuses ühtlustada.
(30)
Kui finantsinstrumendi hind kauplemiskohas märkimisväärselt langeb, peaks pädevatel asutustel olema võimalik kõnealuses kauplemiskohas oma jurisdiktsioonis asjaomase instrumendi lühikeseks müüki ajutiselt piirata või taotleda Väärtpaberiturujärelevalvelt muudes jurisdiktsioonides asjaomase instrumendi lühikeseks müügi ajutist piiramist, et vajaduse korral viivitamata sekkuda lühikeseks ajaks, et peatada asjaomase instrumendi hinna korrapäratu langus. Pädev asutus peaks olema kohustatud teavitama ka Väärtpaberiturujärelevalvet niisugusest otsusest, et Väärtpaberiturujärelevalve saaks viivitamata teavitada muude selliste liikmesriikide pädevaid asutusi, mille kauplemiskohtades kaubeldakse sama instrumendiga, koordineerida meetmete võtmist kõnealuste muude liikmesriikide poolt ja vajaduse korral aidata neil kokkuleppele jõuda või teha ise otsus vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19.
(31)
Kui ebasoodsad sündmused või suundumused mõjutavad mitut liikmesriiki või neil on muu piiriülene mõju, näiteks kui finantsinstrumendiga on lubatud kaubelda mitme eri liikmesriigi eri kauplemiskohtades, on esmatähtis tagada tihe konsulteerimine ja koostöö pädevate asutuste vahel. Väärtpaberiturujärelevalvel peaks sellises olukorras olema peamise koordineerija roll ning ta peaks proovima tagada pädevate asutuste tegevuse sidusust. Väärtpaberiturujärelevalvel aitab seda ülesannet täita tema koosseis, kuhu kuuluvad pädevate asutuste esindajad. Lisaks peaks pädevatel asutustel olema õigus võtta meetmeid juhul, kui neil on huvi sekkuda.
(32)
Lisaks pädevate asutuste meetmete koordineerimisele peaks Väärtpaberiturujärelevalve tagama, et pädevad asutused võtavad meetmeid ainult sel juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik esitada pädevatele asutustele arvamusi sekkumisõiguse kasutamise kohta.
(33)
Kuigi pädevatel asutustel on tavaliselt parimad võimalused jälgida ebasoodsaid sündmusi või suundumusi ning viivitamata neile reageerida, peaks ka Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus võtta meetmeid juhul, kui lühikeseks müügi või muud sellega seotud tehingud ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust ning sellel on piiriülene mõju ja pädevad asutused ei ole ohu kõrvaldamiseks võtnud piisavaid meetmeid. Väärtpaberiturujärelevalve peaks võimaluse korral konsulteerima Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga (ESRB), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1092/2010 (finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta), (6) ja teiste asjakohaste asutustega, kui meetmete mõju võib ulatuda finantsturgudelt kaugemale, mis võiks kõne alla tulla kaupade tuletisväärtpaberite puhul, mida kasutatakse füüsiliste positsioonide riskide maandamiseks.
(34)
Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määruse kohast õigust piirata erakorralistel asjaoludel lühikeseks müüki ja muid sellega seotud toiminguid rakendatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5. Väärtpaberiturujärelevalve õigust tegutseda erakorralistel asjaoludel rakendatakse ilma, et see piiraks määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 18 kohast Väärtpaberiturujärelevalve õigust võtta meetmeid eriolukorras. Eelkõige peaks Väärtpaberiturujärelevalvel olema võimalik võtta vastu konkreetseid otsuseid, millega nõutakse pädevatelt asutustelt meetmete võtmist või konkreetseid otsuseid, mis esitatakse finantsturu osalistele vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 18.
(35)
Käesoleva määruse viited määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 18 ja 38 on deklaratiivsed. Neid artikleid kohaldatakse isegi ilma vastava viiteta.
(36)
Pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve sekkumisõigused lühikeseks müügi, krediidiriski vahetustehingute ja muude tehingute piiramiseks peaksid olema pelgalt ajutist laadi ja neid tuleks kohaldada ainult nii kaua ja sel määral, kui on vajalik ohu kõrvaldamiseks.
(37)
Kuna krediidiriski vahetustehingute kasutamisest võivad tuleneda teatavad riskid, peaksid pädevad asutused selliseid tehinguid tähelepanelikult jälgima. Eelkõige peaks pädevatel asutustel olema erandjuhtudel õigus nõuda selliseid tehinguid tegevatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt teavet kõnealuste tehingute eesmärgi kohta.
(38)
Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks anda õigus uurida lühikeseks müügi või krediidiriski vahetustehingute kasutamisega seotud konkreetset küsimust või tava, et hinnata, kas kõnealune küsimus või tava võib ohustada finantsstabiilsust või turu usaldust. Väärtpaberiturujärelevalve peaks pärast uurimist avaldama uurimistulemuste kohta aruande.
(39)
Kuna mõned käesoleva määruse sätted laienevad kolmandates riikides asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele või kolmandates riikides aset leidvale tegevusele, on vaja, et pädevad asutused ja kolmanda riigi järelevalveasutused teeksid teatavatel juhtudel koostööd. Seepärast peaksid pädevad asutused leppima kolmandate riikide järelevalveasutustega kokku koostöökorras. Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöökorra väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadud teabe vahetamist pädevate asutuste vahel.
(40)
Käesolev määrus järgib Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklis 16 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele. Finantsstabiilsuse ja investorite kaitse seisukohast on oluline tagada märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide läbipaistvus, sealhulgas teatavat künnist ületavate positsioonide avalikustamine vastavalt käesolevale määrusele. Selline läbipaistvus võimaldab reguleerivatel asutustel jälgida lühikeseks müügi kasutamist seoses turu kuritarvitamise strateegiatega ja lühikeseks müügi mõju turu nõuetekohasele toimimisele. Lisaks aitaks selline läbipaistvus vähendada teabe asümmeetriat ja tagada, et kõiki turuosalisi teavitatakse piisavalt sellest, mil määral lühikeseks müük mõjutab hindu. Igasugune teabevahetus ja teabe edastamine pädevate asutuste vahel peaks olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7). Igasugune teabevahetus või teabe edastamine Väärtpaberiturujärelevalve poolt peaks olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) ja mida tuleks täielikult kohaldada käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel.
(41)
Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris sanktsioonide tõhustamist käsitlevas komisjoni teatises ja selle teatise järelmina vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes kehtestama eeskirjad karistuste ning haldusõiguslike meetmete kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ja tagama nende rakendamise. Sellised karistused ja haldusõiguslikud meetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Need peaksid põhinema Väärtpaberiturujärelevalve kehtestatud suunistel ning edendama finantssektoris kohaldatavate karistusrežiimide ühtlustamist ja valdkondadevahelist sidusust.
(42)
Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (9). Komisjon peaks Euroopa Parlamenti kursis hoidma otsustega, millega määratakse kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik on nimetatud määrusega samaväärne.
(43)
Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et täpsustada lühikeste positsioonide arvutamise üksikasjad, ning see, millal füüsilisel või juriidilisel isikul on krediidiriski vahetustehingu katmata positsioon, täpsustada teatamis- ja avalikustamiskünnised, samuti kriteeriumid ja tegurid, mille puhul määrata kindlaks, kas ebasoodne sündmus või suundumus tõsiselt ohustab finantsstabiilsust või turu usaldust liikmesriigis või liidus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ning vajaduse korral asjaomaste institutsioonide, asutuste ja ametite ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(44)
Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama aruande, milles hinnatakse kehtestatud teatamis- ja avalikustamiskünnise asjakohasust ning lühikeste netopositsioonide läbipaistvuse tarvis kehtestatud piirangute ja nõuete toimimist ning analüüsitakse seda, kas lühikeseks müügi või krediidiriski vahetustehingute suhtes tuleks kehtestada muid piiranguid või tingimusi.
(45)
Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik käesoleva määruse eesmärke piisaval määral täita - isegi kui pädevatel asutustel on turusuundumuste jälgimiseks paremad võimalused ja rohkem teadmisi -, sest lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingutega seotud probleemide üldist mõju saab igakülgselt käsitleda ainult liidu tasandil, ja kuna seetõttu saab käesoleva määruse eesmärke paremini saavutada liidu tasandil, võib liit kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega meetmeid võtta. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik seatud eesmärkide saavutamiseks.
(46)
Kuna mõni liikmesriik on juba kehtestanud lühikeseks müügi suhtes piirangud ja kuna käesolev määrus näeb ette delegeeritud õigusaktide ja siduvate tehniliste standardite vastuvõtmise enne, kui seda on võimalik mõistlikult kohaldada, tuleb üleminekuks ette näha piisavalt aega. Kuna on oluline, et peamised mitteolulised elemendid, mis võimaldaksid turuosalistel täita käesoleva määruse sätteid ning pädevatel asutustel määrust rakendada, täpsustataks enne 1. novembrit 2012, on komisjonile samuti vajalik anda vahendid võtmaks vastu tehnilised standardid ja delegeeritud aktid enne seda kuupäeva,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Kohaldamisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmisele:
a)
artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda liidus asuvates kauplemiskohtades, sealhulgas samad instrumendid, kui nendega kaubeldakse väljaspool kauplemiskohta;
b)
direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 4-10 osutatud tuletisinstrumendid, mis on seotud punktis a osutatud finantsinstrumendiga või sellise finantsinstrumendi emitendiga, sealhulgas needsamad tuletisinstrumendid, kui nendega kaubeldakse väljaspool kauplemiskohta;
c)
liikmesriigi või liidu emiteeritud võlainstrumendid ja direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 4-10 osutatud tuletisinstrumendid, mis on seotud liikmesriigi või liidu emiteeritud võlainstrumentidega või nendest tuletatud.
2. Artikleid 18, 20 ja 23-30 kohaldatakse kõigi finantsinstrumentide suhtes artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud tähenduses.
Artikkel 2
Mõisted
1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „finantsinstrument”- direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud instrumendid;
b) „lühikeseks müük”- aktsiate või võlainstrumentide puhul sellise aktsia või võlainstrumendi mis tahes müük, mida müüja müügilepingu sõlmimise ajal ei oma, sealhulgas selline müük, mille puhul müüja on müügilepingu sõlmimise ajal laenanud aktsia või võlainstrumendi või leppinud kokku seda teha, kohustudes selle üle andma arveldamise tähtpäeval, hõlmamata
i)
kummagi poole sooritatavat müüki sellise repolepingu raames, mille kohaselt üks pool on nõustunud müüma teisele poolele väärtpaberi kokkulepitud hinnaga ja teine pool on võtnud kohustuse müüa väärtpaber hilisemal kuupäeval muu kokkulepitud hinnaga tagasi,
ii)
väärtpaberi üleandmist väärtpaberi laenuks andmise lepingu raames ega
iii)
futuurlepingu või muu tuletislepingu sõlmimist, kui selles lepitakse kokku müüa väärtpaberid kokkulepitud hinnaga hilisemal kuupäeval;
c) „krediidiriski vahetustehing”- tuletisleping, mille kohaselt maksab üks pool teisele tasu vastusooritusena makse või muu hüvitise eest, mis kuulub tasumisele aluseks oleva üksusega seotud krediidisündmuse toimumise ja tuletislepinguga seotud mis tahes muu lepingulise kohustuse täitmata jätmise korral, millel on samalaadne majanduslik mõju;
d) „riik kui emitent”- võlainstrumentide emitent, kelleks on
i)
Euroopa Liit (edaspidi „liit”);
ii)
liikmesriik, sealhulgas liikmesriigi mis tahes valitsusasutus, amet või eriotstarbeline rahastamisvahend;
iii)
liitriigist liikmesriigi puhul liitriigi liige;
iv)
mitme liikmesriigi eriotstarbeline rahastamisvahend;
v)
rahvusvaheline finantseerimisasutus, mille on asutanud vähemalt kaks liikmesriiki ja mille eesmärk on koondada rahalisi vahendeid ning anda rahalist abi oma liikmetele, kellel on või keda ohustavad ulatuslikud finantsprobleemid;
vi)
Euroopa Investeerimispank;
e) „riigi krediidiriski vahetustehing”- selline krediidiriski vahetustehing, mille puhul tehakse makse või makstakse muu hüvitis riigi kui emitendiga seotud krediidisündmuse või kohustuste täitmata jätmise korral;
f) „riigi võlakohustus”- riigi kui emitendi emiteeritud võlainstrument;
g) „riigi emiteeritud võlakohustus”- riigi kõik võlakohustused kokku, mille riik kui emitent on emiteerinud ja mida ei ole lunastatud;
h) „emiteeritud aktsiakapital” äriühingu puhul- kõik äriühingu emiteeritud liht- ja eelisaktsiad, välja arvatud vahetusvõlakirjad;
i) „päritoluliikmesriik”-
i)
investeerimisühingu puhul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses või reguleeritud turu puhul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses päritoluliikmesriik direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 tähenduses;
ii)
krediidiasutuste puhul päritoluliikmesriik Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (10) artikli 4 punkti 7 tähenduses;
iii)
juriidilise isiku puhul, kellele ei ole osutatud alapunktis i või ii, liikmesriik, kus on tema registreeritud asukoht, või kui tal puudub registreeritud asukoht, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor;
iv)
füüsilise isiku puhul liikmesriik, kus asub isiku peakontor või kui peakontor puudub, siis liikmesriik, kus on isiku peamine elukoht;
j) „asjaomane pädev asutus”-
i)
seoses liikmesriigi võlakohustuse, või liitriigist liikmesriigi puhul selle liitriigi liikme võlakohustusega, või liikmesriigi või liitriigiga seotud krediidiriski vahetustehingu puhul vastava liikmesriigi pädev asutus;
ii)
liidu võlakohustuse või liidu krediidiriski vahetustehingu puhul selle jurisdiktsiooni pädev asutus, kus võlakohustuse emiteerinud üksus asub;
iii)
eriotstarbelise rahastamisvahendi kaudu tegutseva mitme liikmesriigi võlakohustuse või sellise eriotstarbelise rahastamisvahendiga seotud krediidiriski vahetustehingu puhul selle jurisdiktsiooni pädev asutus, kus kõnealune eriotstarbeline rahastamisvahend on asutatud;
iv)
sellise rahvusvahelise finantseerimisasutuse võlakohustuse puhul, mille on asutanud vähemalt kaks liikmesriiki ja mille eesmärk on koondada rahalisi vahendeid ning anda rahalist abi oma liikmetele, kellel on või keda ohustavad ulatuslikud finantsprobleemid, selle jurisdiktsiooni pädev asutus, kus rahvusvaheline finantseerimisasutus on asutatud;
v)
muude kui alapunktides i-iv osutatud finantsinstrumentide puhul kõnealuse finantsinstrumendi jaoks komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (11) artikli 2 punktis 7 määratletud ja vastavalt nimetatud määruse III peatükile kindlaks määratud pädev asutus;
vi)
alapunktidega i-v hõlmamata finantsinstrumendi puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus finantsinstrumendiga lubati esimest korda kauplemiskohas kaubelda;
vii)
Euroopa Investeerimispanga emiteeritud võlainstrumentide puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on Euroopa Investeerimispanga asukoht;
k) „turutegemine”- sellise investeerimisühingu, krediidiasutuse, kolmanda riigi üksuse või direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis l osutatud ühingu tegevus, kes on kauplemiskoha liige või sellise kolmanda riigi turu liige, mille õigus- ja järelevalveraamistik on komisjoni poolt artikli 17 lõike 2 alusel tunnistatud samaväärseks, eeldusel et ta tegutseb kas kauplemiskohas või väljaspool seda kaubeldava finantsinstrumendi lepingupoolena ja teeb seda ühel järgmistest viisidest:
i)
avaldades kindlaid ja samaaegseid kahepoolseid võrreldavas mahus ja konkurentsivõimelise hinnaga noteeringuid, tagades sel moel korrapäraselt ja pidevalt turu likviidsuse;
ii)
oma tavapärase äritegevuse osana, täites klientide antud korraldusi või kaubeldes klientide antud ostu- ja müügikorralduste kohaselt;
iii)
maandades positsioone, mis tekivad alapunktide i ja ii kohastest tegevustest;
l) „kauplemiskoht”- reguleeritud turg direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses või mitmepoolne kauplemissüsteem direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 15 tähenduses;
m) „peamine kauplemiskoht”- aktsiate puhul kauplemiskoht, kus kõnealuse aktsiaga kauplemise käive on kõige suurem;
n) „volitatud esmasvahendaja”- füüsiline või juriidiline isik, kes on sõlminud riigi kui emitendiga lepingu või keda on riigi kui emitendi poolt või tema nimel ametlikult esmasvahendajana tunnustatud ja kes nimetatud lepingule või tunnustusele vastavalt kohustub lepingupoolena tegema nimetatud emitendi emiteeritud võlainstrumentidega seotud tehinguid esmas- ja järelturul;
o) „keskne vastaspool”- ühel või mitmel finantsturul kaubeldavate lepingute poolte vahel tegutsev juriidiline isik, kes on iga müüja suhtes ostja ja iga ostja suhtes müüja ning kes vastutab kliirimissüsteemi toimimise eest;
p) „kauplemispäev”- määruse (EÜ) nr 1287/2006 artiklis 4 osutatud kauplemispäev;
q) „käive”- aktsiate puhul käive määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 2 punkti 9 tähenduses.
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte, mis täpsustavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud määratlusi, määrates eelkõige kindlaks, millal käsitada füüsilist või juriidilist isikut finantsinstrumentide omanikuna lõike 1 punkti b kohase lühikeseks müügi tähenduses.
Artikkel 3
Lühikesed ja pikad positsioonid
1. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleneb lühike positsioon emiteeritud aktsiakapitalis või riigi emiteeritud võlakohustustes
a)
äriühingu emiteeritud aktsiate või riigi kui emitendi emiteeritud võlainstrumendi lühikeseks müümisest või
b)
sellise tehingu tegemisest, millega luuakse muu kui punktis a osutatud finantsinstrument või mis on sellise finantsinstrumendiga seotud, ja mille tulemus või üks tulemustest on võimaldada tehingut tegeval füüsilisel või juriidilisel isikul saada rahalist kasu juhul, kui aktsia või võlainstrumendi hind või väärtus langeb.
2. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleneb pikk positsioon emiteeritud aktsiakapitalis või riigi emiteeritud võlakohustustes
a)
äriühingu emiteeritud aktsia või riigi kui emitendi emiteeritud võlainstrumendi omamisest või
b)
sellise tehingu tegemisest, millega luuakse muu kui punktis a osutatud finantsinstrument või mis on sellise finantsinstrumendiga seotud, ja mille tulemus või üks tulemustest on võimaldada asjaomasel tehingut sõlmival füüsilisel või juriidilisel isikul saada rahalist kasu juhul, kui aktsia või võlainstrumendi hind või väärtus tõuseb.
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel arvutab füüsiline või juriidiline isik, tegutsedes mõistlikult, tema kaudses valduses oleva mis tahes lühikese või pika positsiooni (sealhulgas indeksi, väärtpaberite korvi või mis tahes osaluse kaudu mis tahes börsil kaubeldavas fondis või samalaadses üksuses), arvestades asjaomase indeksi või väärtpaberite korvi koosseisu või mis tahes börsil kaubeldavas fondis või samalaadses üksuses hoitavate osaluste koosseisu kohta avalikult kättesaadavat teavet. Sellise lühikese või pika positsiooni arvutamisel ei tohi üheltki isikult nõuda, et ta hangiks mis tahes isikult vastava koosseisu kohta reaalajalist teavet.
Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võetakse riigi võlakohustuses lühikese või pika positsiooni arvutamisel arvesse kõiki riigi krediidiriski vahetustehinguid, mis on seotud riigi kui emitendiga.
4. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab lühike netopositsioon äriühingu emiteeritud aktsiakapitalis positsiooni, mille arvutamiseks arvatakse maha mis tahes pikk positsioon, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalis, mis tahes lühikesest positsioonist, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on kõnealuses aktsiakapitalis.
5. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab lühike netopositsioon riigi emiteeritud võlakohustustes positsiooni, mille arvutamiseks arvatakse maha mis tahes pikk positsioon, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on riigi kui emitendi emiteeritud riigi võlakohustustes, ja mis tahes pikk positsioon asjaomase riigi kui emitendi võlainstrumendis, mille väärtus on tugevas korrelatsioonis asjaomase riigi võlakohustuse väärtusega, mis tahes lühikesest positsioonist, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on sama riigi võlakohustustes.
6. Lõigete 1-5 kohaldamisel arvutatakse riigi võlakohustus eraldi iga konkreetse riigi kui emitendi kohta isegi juhul, kui eri üksused emiteerivad riigi võlakohustusi riigi kui emitendi nimel.
7. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse
a)
millistel juhtudel loetakse, et füüsiline või juriidiline isik omab aktsiat või võlainstrumenti lõike 2 tähenduses;
b)
millistel juhtudel on füüsilisel või juriidilisel isikul lühike netopositsioon lõigete 4 ja 5 tähenduses ning sellise positsiooni arvutamise meetod;
c)
lõigete 3, 4 ja 5 kohaldamiseks positsiooni arvutamise meetod, kui konsolideerimisgrupi eri üksustel on pikad või lühikesed positsioonid või kui fondivalitseja valitseb eri fonde.
Esimese lõigu punkti c kohaldamisel võetakse arvutamismeetodi puhul eelkõige arvesse seda, kas konkreetse emitendi suhtes järgitakse ühe ja sama fondivalitseja poolt valitsetavate eri fondide kaudu eri investeerimisstrateegiaid, kas konkreetse emitendi suhtes järgitakse rohkem kui ühe fondi kaudu sama investeerimisstrateegiat ning kas ühes ja samas üksuses hallatakse diskretsiooni alusel rohkem kui ühte portfelli, järgides konkreetse emitendi suhtes sama investeerimisstrateegiat.
Artikkel 4
Riigi krediidiriski vahetustehingus omatav katmata positsioon
1. Käesoleva määruse kohaldamisel on füüsilisel või juriidilisel isikul katmata positsioon riigi krediidiriski vahetustehingus, kui riigi krediidiriski vahetustehingut ei kasutata selleks, et maandada
a)
emitendi kohustuste täitmata jätmise riski, kui füüsilisel või juriidilisel isikul on pikk positsioon kõnealuse emitendi riigi võlakohustuses, millega on seotud vastav riigi krediidiriski vahetustehing, või
b)
riigi võlakohustuse väärtuse languse riski, kui füüsilisel või juriidilisel isikul on vara või kohustusi, sealhulgas (kuid mitte ainult) finantslepingud, varade või finantskohustuste portfell, mille väärtus on korrelatsioonis riigi võlakohustuse väärtusega.
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks, millega täpsustatakse:
a)
millistel juhtudel loetakse, et riigi krediidiriski vahetustehingut kasutatakse kohustuste täitmata jätmise riski või riigi võlakohustuse väärtuse vähenemise riski maandamiseks, ja meetod riigi krediidiriski vahetustehingu katmata positsiooni arvutamiseks;
b)
positsioonide arvutamise meetod, kui konsolideerimisgrupi eri üksustel on pikad või lühikesed positsioonid või kui fondivalitseja valitseb eri fonde.
II PEATÜKK
LÜHIKESE NETOPOSITSIOONI LÄBIPAISTVUS
Artikkel 5
Pädevate asutuste teavitamine aktsiates omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist
1. Füüsiline või juriidiline isik, kellel on lühike netopositsioon sellise äriühingu emiteeritud aktsiakapitalis, mille aktsiatega on lubatud kaubelda kauplemiskohas, teatab vastavalt artiklile 9 asjaomastele pädevatele asutustele sellest, kui positsioon ületab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud asjakohase teatamiskünnise või langeb alla selle.
2. Asjakohane teatamiskünnis on 0,2 % asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalist ja iga järgnev kõnealust künnist ületav 0,1 % vahemik.
3. Võttes arvesse suundumusi finantsturgudel, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve”) esitada komisjonile arvamuse lõikes 2 osutatud künniste kohandamise kohta.
4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud künniseid, võttes arvesse suundumusi finantsturgudel.
Artikkel 6
Aktsiates omatava märkimisväärse lühikese netopositsiooni avalikustamine
1. Füüsiline või juriidiline isik, kellel on lühike netopositsioon sellise äriühingu emiteeritud aktsiakapitalis, mille aktsiatega on lubatud kaubelda kauplemiskohas, avalikustab vastavalt artiklile 9 selle positsiooni üksikasjad, kui positsioon ületab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud asjakohase avalikustamiskünnise või langeb alla selle.
2. Asjakohane avalikustamiskünnis on 0,5 % asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalist ja iga järgmine kõnealust künnist ületav 0,1 % vahemik.
3. Võttes arvesse suundumusi finantsturgudel, võib Väärtpaberiturujärelevalve esitada komisjonile arvamuse lõikes 2 osutatud künniste kohandamise kohta.
4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud künniseid, võttes arvesse suundumusi finantsturgudel.
5. Käesolev artikkel ei mõjuta õigus- ega haldusnorme, mis on vastu võetud seoses ülevõtmispakkumistega, ühinemistehingutega ja muude tehingutega, mis mõjutavad osalust äriühingus või kontrolli äriühingu üle, mille üle teostab järelevalvet järelevalveasutus, kelle liikmesriigid on määranud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) (12) artiklile 4, millega nõutakse lühikeste positsioonide avaldamist sellisel viisil, mis läheb kaugemale käesolevas artiklis kehtestatud nõuetest.
Artikkel 7
Pädevate asutuste teavitamine riigi võlakohustustes omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist
1. Füüsiline või juriidiline isik, kellel on riigi emiteeritud võlakohustustes lühike netopositsioon, teatab asjaomasele pädevale asutusele kooskõlas artikliga 9, kui selline positsioon ületab asjaomase riigi kui emitendi puhul asjakohase teatamiskünnise või langeb alla selle.
2. Asjakohased teatamiskünnised hõlmavad algkünnist ja lisakünniseid iga riigi kui emitendi kohta, kusjuures kõnealused künnised määrab komisjon kindlaks vastavalt lõikele 3. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil liikmesriigiti kehtivad teatamiskünnised.
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud alg- ja lisakünnised.
Komisjon:
a)
tagab, et künniseid ei määrata sellisel tasemel, mille puhul tuleb teatada väga väikestest positsioonidest;
b)
võtab arvesse iga riigi kui emitendi emiteeritud lunastamata võlakohustuste koguväärtust ning turuosaliste selliste positsioonide keskmist suurust, mis on seotud kõnealuse riigi kui emitendi võlakohustusega, ja
c)
võtab arvesse iga riigivõlakirjade turu likviidsust.
Artikkel 8
Pädeva asutuse teavitamine katmata positsioonidest riigi krediidiriski vahetustehingutes
Kui pädev asutus peatab piirangute kohaldamise vastavalt artikli 14 lõikele 2, teavitab füüsiline või juriidiline isik, kellel on riigi krediidiriski vahetustehingus katmata positsioon, asjaomast pädevat asutust, kui selline positsioon asjaomase riigi kui emitendi puhul ületab vastavalt artiklile 7 asjakohase teatamiskünnise või langeb alla selle.
Artikkel 9
Teatamise ja avalikustamise meetod
1. Artikli 5, 6, 7 või 8 kohase teatamise või avalikustamise korral märgitakse positsiooni omava füüsilise või juriidilise isiku andmed, asjaomase positsiooni suurus, emitent, kelle suhtes on asjaomane positsioon võetud, ja kuupäev, millal asjaomane positsioon võeti, seda muudeti või see suleti.
Artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaldamisel säilitavad füüsilised ja juriidilised isikud, kes omavad märkimisväärseid lühikesi netopositsioone, viie aasta jooksul andmed brutopositsioonide kohta, millest tulenevad märkimisväärsed lühikesed netopositsioonid.
2. Lühike netopositsioon arvutatakse iga sellise kauplemispäeva lõpus südaööl, mil füüsiline või juriidiline isik omandab asjaomase positsiooni. Seda aega kohaldatakse kõigile tehingutele, olenemata nende tehingute tegemiseks kasutatud kauplemismeetoditest, sealhulgas automatiseerimata või automatiseeritud kauplemise kaudu teostatud tehingutele ja olenemata sellest, kas tehingud on teostatud tavapärasel kauplemisajal. Lühikesest netopositsioonist teatatakse või see avalikustatakse hiljemalt kell 15.30 järgmisel kauplemispäeval. Käesolevas lõikes nimetatud kellaaegu arvestatakse vastavalt kellaajale selle asjaomase pädeva asutuse liikmesriigis, millele vastavast positsioonist tuleb teatada.
3. Asjaomase pädeva asutuse teavitamisel tagatakse teabe konfidentsiaalsus ning selles protsessis kasutatakse mehhanisme teate allika kindlakstegemiseks.
4. Artikli 6 kohasel avalikustamisel tagatakse kiire juurdepääs teabele, seejuures kedagi diskrimineerimata. See teave esitatakse kesksel veebisaidil, mida haldab või kontrollib asjaomane pädev asutus. Pädevad asutused teatavad selle veebisaidi aadressi Väärtpaberiturujärelevalvele, kes omakorda lisab oma veebisaidile lingid kõigile sellistele kesksetele veebisaitidele.
5. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mis täpsustavad lõike 1 kohaselt esitatava teabe üksikasjad.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10-14 sätestatud korras.
6. Selleks et tagada lõike 4 rakendamise ühetaolised tingimused, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mis täpsustavad teabe avalikustamise viisi.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 10
Teavitamis- ja avalikustamisnõuete kohaldamine
Artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaseid teatamis- ja avalikustamisnõudeid kohaldatakse kõigi füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, olenemata sellest, kas nende elu- või asukoht on liidus või kolmandas riigis.
Artikkel 11
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatav teave
1. Pädevad asutused esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele kord kvartalis kokkuvõtliku teabe emiteeritud aktsiakapitalis ning riigi emiteeritud võlakohustustes omatavate selliste lühikeste positsioonide ning riigi krediidiriski vahetustehingutes omatavate selliste katmata positsioonide kohta, mille puhul nad on pädevad asutused ja millega seoses esitatakse neile teavet vastavalt artiklitele 5, 7 ja 8.
2. Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Väärtpaberiturujärelevalve igal ajal nõuda asjaomaselt pädevalt asutuselt lisateavet emiteeritud aktsiakapitalis ning riigi emiteeritud võlakohustustes omatavate lühikeste netopositsioonide ning riigi krediidiriski vahetustehingutes omatavate katmata positsioonide kohta.
Pädev asutus esitab nõutud teabe Väärtpaberiturujärelevalvele hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul. Ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis, esitab pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvele 24 tunni jooksul kogu kättesaadava teabe, tuginedes artiklite 5, 7 ja 8 kohastele teatamisnõuetele.
3. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mis täpsustavad lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatava teabe üksikasju.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10-14 sätestatud korras.
4. Selleks et tagada lõike 1 rakendamiseks ühetaolised tingimused, koostab Väärtpaberiturujärelevalve rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatava teabe vorm.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
III PEATÜKK
KATTETA LÜHIKESEKS MÜÜK
Artikkel 12
Aktsiate katteta lühikeseks müügi piirangud
1. Füüsiline või juriidiline isik võib sõlmida selliste aktsiate lühikeseks müügi tehingu, millega on lubatud kaubelda kauplemiskohas, ainult juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
a)
füüsiline või juriidiline isik on aktsia laenanud või on astunud alternatiivseid samme, millel on sama õiguslik mõju;
b)
füüsiline või juriidiline isik on sõlminud aktsiate laenuks võtmise lepingu või tal on lepingu- või asjaõiguse alusel vääramatult täitmisele pööratav õigus sama liiki vastava arvu väärtpaberite omandiõiguse saamiseks, tänu millele on võimalik arveldust selle tähtpäeval teostada;
c)
füüsilisel või juriidilisel isikul on kolmanda isikuga sõlmitud kokkulepe, mille raames kõnealune kolmas isik kinnitab, et aktsiad on kättesaadavad ja et ta on võtnud meetmeid suhetes kolmandate isikutega, mille tulemusel tekib füüsilisel või juriidilisel isikul õigustatud ootus, et arvelduse saab selle tähtpäeval teostada.
2. Selleks et tagada lõike 1 rakendamiseks ühetaolised tingimused, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks sellist tüüpi lepingud, kokkulepped ja meetmed, millega nõuetekohaselt tagada aktsiate kättesaadavus arveldamise tähtpäeval. Otsustades, millised meetmed on vajalikud selleks, et tekiks õigustatud ootus, et arvelduse saab selle tähtpäeval teostada, võtab Väärtpaberiturujärelevalve muu hulgas arvesse päevasisest kauplemist ja aktsiate likviidsust.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 13
Riigi võlakohustuse katteta lühikeseks müügi piirangud
1. Füüsiline või juriidiline isik võib sõlmida riigi võlakohustuse lühikeseks müügi tehingu ainult siis, kui üks järgmistest tingimustest on täidetud:
a)
füüsiline või juriidiline isik on riigi võlakohustuse laenanud või on astunud alternatiivseid samme, millel on sama õiguslik mõju;
b)
füüsiline või juriidiline isik on sõlminud riigi võlakohustuste laenuks võtmise lepingu või tal on lepingu- või asjaõiguse alusel vääramatult täitmisele pööratav õigus sama liiki vastava arvu väärtpaberite omandiõiguse saamiseks, tänu millele on võimalik arveldust selle tähtpäeval teostada;
c)
füüsilisel või juriidilisel isikul on kolmanda isikuga sõlmitud kokkulepe, mille raames kõnealune kolmas isik kinnitab, et riigi võlakohustus on kättesaadav või tal on muul põhjusel tekkinud õigustatud ootus, et arvelduse saab selle tähtpäeval teostada.
2. Lõikes 1 osutatud piiranguid ei kohaldata, kui tehing on mõeldud emitendi sellises võlainstrumendis võetud pika positsiooni katteks, mille hind sõltub suurel määral vastava riigi võlakohustuse hinnast.
3. Kui riigi võlakohustuse likviidsus langeb alla künnise, mis on kindlaks määratud vastavalt lõikes 4 osutatud metoodikale, võib asjaomane pädev asutus lõikes 1 osutatud piirangute kohaldamise ajutiselt peatada. Enne nende piirangute kohaldamise peatamist teavitab asjaomane pädev asutus sellest kavatsusest Väärtpaberiturujärelevalvet ja teisi pädevaid asutusi.
Piirangute kohaldamine peatatakse algselt ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui kuus kuud alates vastava teate avaldamisest asjaomase pädeva asutuse veebisaidil. Peatamise kestust võib pikendada kuni kuue kuu kaupa, juhul kui piirangute kohaldamise peatamise põhjendused jätkuvalt kehtivad. Kui peatamise kestust ei pikendata enne esialgse tähtaja möödumist või mis tahes järgneva pikendatud tähtaja möödumist, lõpeb see automaatselt.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab lõike 4 alusel 24 tunni jooksul alates asjaomase pädeva asutuse teatise saamisest arvamuse iga teatatud piirangute kohaldamise peatamise ja peatamise pikendamise kohta. Arvamus avaldatakse Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil.
4. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks parameetrid ja metoodika käesoleva artikli lõikes 3 osutatud likviidsuskünnise arvutamiseks seoses riigi emiteeritud võlakohustusega.
Need liikmesriikide jaoks mõeldud künnise arvutamise parameetrid ja meetodid kehtestatakse selliselt, et künnise ületamine tähendab märkimisväärset langust võrreldes asjaomase riigi võlakohustuse likviidsuse keskmise tasemega.
Künnis määratakse kindlaks selliste objektiivsete kriteeriumite alusel, mis on vastava riigi võlakohustuste turule omased, sealhulgas võttes arvesse iga riigi kui emitendi emiteeritud lunastamata võlakohustuste koguväärtust.
5. Selleks et tagada lõike 1 rakendamiseks ühetaolised tingimused, võib Väärtpaberiturujärelevalve välja töötada rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks selliste lepingute ja kokkulepete laad, millega nõuetekohaselt tagatakse riigi võlakohustuse kättesaadavus arveldamise tähtpäeval. Eelkõige võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse vajadust säilitada turgude likviidsus, eriti riigivõlakirjade ja riigivõlakirjade tagasiostu turgudel.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 14
Riigi krediidiriski vahetustehingutes omatavate katmata positsioonide piiramine
1. Füüsiline või juriidiline isik võib sõlmida riigi krediidiriski vahetustehinguid ainult siis, kui tehingu tulemusel ei teki artiklis 4 osutatud riigi krediidiriski vahetustehingus katmata positsiooni.
2. Pädev asutus võib ajutiselt peatada lõikes 1 osutatud piirangute kohaldamise, kui tal on objektiivsed põhjused arvata, et tema riigi võlakohustuste turg ei toimi nõuetekohaselt ja et sellised piirangud võivad riigi krediidiriski vahetustehingute turule negatiivselt mõjuda, eelkõige suurendades riigi kui emitendi laenamisega seotud kulusid või mõjutades riigi kui emitendi võimet emiteerida uusi võlakohustusi. Nimetatud põhjuste aluseks on järgmised näitajad:
a)
riigi võlakohustuste kõrge või tõusev intressimäär;
b)
riigi võlakohustuste intressimäära vahede suurenemine võrreldes teiste riikide kui emitentide emiteeritud võlakohustustega;
c)
riigi krediidiriski vahetustehingute riskipreemia suurenemine võrreldes selle varasema kõveraga ja teiste riikide kui emitentidega;
d)
riigi võlakohustuste hinna algse tasakaalu taastumise õigeaegsus pärast suuremahulist tehingut;
e)
riigi võlakohustuste suurus, mis on kaubeldav.
Pädev asutus võib kasutada ka muid näitajaid kui esimese lõigu punktides a-e osutatud.
Enne käesoleva artikli alusel piirangute kohaldamise peatamist teavitab asjaomane pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvet ja teisi pädevaid asutusi kavandatavast piirangute kohaldamise peatamisest ja põhjustest, millele ta tugineb.
Piirangute kohaldamine peatatakse algselt ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui kaksteist kuud alates vastava teate avaldamisest asjaomase pädeva asutuse veebisaidil. Peatamise kestust võib pikendada kuni kuue kuu kaupa, juhul kui peatamise põhjendused jätkuvalt kehtivad. Kui peatamise kestust ei pikendata enne esialgse tähtaja möödumist või mis tahes järgneva pikendatud tähtaja möödumist, lõpeb see automaatselt.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab 24 tunni jooksul alates asjaomase pädeva asutuse teatise saamisest arvamuse piirangute kohaldamise kavandatud peatamise või peatamise pikendamise kohta, olenemata sellest, kas pädev asutus on otsustanud piirangute kohaldamise peatada esimese lõigu punktides a-e sätestatud näitajate või muude näitajate alusel. Kui piirangute kohaldamise kavandatud peatamine või peatamise pikendamine põhineb teisel lõigul, peab arvamus sisaldama ka hinnangut pädeva asutuse kasutatud näitajate kohta. Arvamus avaldatakse Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil.
Artikkel 15
Sisseostukord
1. Liikmesriigi keskne vastaspool, kes osutab aktsiate kliirimisteenust, tagab, et on kehtestatud protseduurid, mis on kooskõlas kõigi järgmiste nõuetega:
a)
kui füüsiline või juriidiline isik, kes müüb aktsiaid, ei suuda aktsiaid üle anda nelja tööpäeva jooksul arveldamise tähtpäevast, käivitub automaatselt aktsiate sisseostu kord, et tagada aktsiate üleandmine arvelduse teostamiseks;
b)
kui üleantavate aktsiate sisseostmine ei ole võimalik, makstakse ostjale summa, mis põhineb üleantavate aktsiate väärtusel üleandmise tähtpäeval, kusjuures lisandub ostjale arvelduse ebaõnnestumisega tekitatud kahju summa, ning
c)
füüsiline või juriidiline isik, kes ei suuda tagada arveldamist, hüvitab kõik punktide a ja b kohaselt makstud summad.
2. Liikmesriigi keskne vastaspool, kes osutab aktsiate kliirimisteenust, tagab, et on kehtestatud kord, millega tagada, et juhul, kui aktsiaid müüv füüsiline või juriidiline isik ei suuda arveldamise tähtpäeval aktsiaid üle anda, peab isik tasuma iga viivitatud päeva eest trahvi.
Igapäevased maksed peavad olema piisavalt suured tagamaks, et neid saab käsitada hoiatavana füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes ei suuda arveldamist tagada.
IV PEATÜKK
ERANDID
Artikkel 16
Erandid, mida kohaldatakse juhul, kui peamine kauplemiskoht on kolmandas riigis
1. Artikleid 5, 6, 12 ja 15 ei kohaldata äriühingu aktsiate suhtes, millega on lubatud kaubelda liidus asuvas kauplemiskohas, kuid kõnealuste aktsiate peamine kauplemiskoht asub kolmandas riigis.
2. Asjaomane pädev asutus äriühingu aktsiate puhul, millega kaubeldakse liidus asuvas kauplemiskohas ja kolmandas riigis asuvas kauplemiskohas, määrab vähemalt iga kahe aasta järel kindlaks, kas kõnealuste aktsiate peamine kauplemiskoht asub kolmandas riigis.
Asjaomane pädev asutus teatab Väärtpaberiturujärelevalvele kõigist sellistest aktsiatest, mille puhul on tuvastatud, et peamine kauplemiskoht asub kolmandas riigis.
Väärtpaberiturujärelevalve avaldab iga kahe aasta järel selliste aktsiate nimekirja, mille peamine kauplemiskoht asub kolmandas riigis. Kõnealune nimekiri kehtib kaks aastat.
3. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega täpsustatakse käibe arvutamise meetod aktsia peamise kauplemiskoha kindlakstegemiseks.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10-14 sätestatud korras.
4. Selleks et tagada lõigete 1 ja 2 rakendamiseks ühetaolised tingimused, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks
a)
kuupäev, mil tuleb teha mis tahes arvutused aktsia peamise kauplemiskoha määramiseks, ja arvutamisel aluseks võetud ajavahemik;
b)
kuupäev, milleks asjaomane pädev asutus teatab Väärtpaberiturujärelevalvele aktsiatest, mille puhul peamine kauplemiskoht on kolmandas riigis;
c)
kuupäev, alates millest hakkab nimekiri kehtima pärast selle avaldamist Väärtpaberiturujärelevalve poolt.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 17
Turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes kohaldatavad erandid
1. Artikleid 5, 6, 7, 12, 13 ja 14 ei kohaldata turutegemisest tingitud tehingute suhtes.
2. Komisjon võib kooskõlas artikli 44 lõikes 2 osutatud menetlusega võtta vastu otsused, milles sätestatakse, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et lõike 1 kohase erandi kohaldamisel vastab kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa saanud turg õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed nõuetega, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivis 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele), (14) ja mille üle teostatakse kõnealuses kolmandas riigis tõhusat järelevalvet ning mille täitmine on seal tagatud.
Kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku võib pidada samaväärseks, kui kõnealuse kolmanda riigi
a)
turgudelt nõutakse tegevusluba, nende üle teostatakse pidevat järelevalvet ning õigusaktide täitmine turgudel on tagatud;
b)
turgudel on kehtestatud selged ja läbipaistvad eeskirjad väärtpaberite kauplemisele lubamise kohta, nii et väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglaselt, korrektselt ja tõhusalt ning et need on vabalt kaubeldavad;
c)
väärtpaberite emitentide suhtes kohaldatakse nõudeid, mille kohaselt tuleb korrapäraselt ja pidevalt esitada teavet, et tagada kõrgetasemeline investorite kaitse, ning
d)
turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud, vältides turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.
3. Artikleid 7, 13 ja 14 ei kohaldata sellise füüsilise või juriidilise isiku tegevuse suhtes, kes olles riigi kui emitendiga sõlmitud kokkuleppe kohaselt volitatud esmasvahendaja, tegutseb finantsinstrumendi puhul lepingupoolena esmas- ja järelturul seoses riigi võlakohustustega seotud tehingute ja toimingutega.
4. Käesoleva määruse artikleid 5, 6, 12, 13 ja 14 ei kohaldata füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kui isik sooritab väärtpaberi lühikeseks müügi või tal on lühike netopositsioon seoses komisjoni 22. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2273/2003 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/6/EÜ seoses tagasiostuprogrammidele ja finantsinstrumentide stabiliseerimisele ettenähtud eranditega) (15) III peatüki kohase stabiliseerimisega.
5. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ainult juhul, kui asjaomane füüsiline või juriidiline isik on kirjalikult teatanud oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, et ta kavatseb kõnealust erandit kasutada. Kõnealune teatis esitatakse vähemalt 30 kalendripäeva enne seda, kui füüsiline või juriidiline isik kavatseb esmakordselt erandit kasutada.
6. Lõikes 3 osutatud erandit kohaldatakse ainult juhul, kui volitatud esmasvahendaja on asjaomase riigi võlakohustuse puhul asjakohasele pädevale asutusele kirjalikult teatanud, et ta kavatseb kõnealust erandit kasutada. Kõnealune teatis esitatakse vähemalt 30 kalendripäeva enne seda, kui volitatud esmasvahendajana tegutsev füüsiline või juriidiline isik kavatseb esmakordselt erandit kasutada.
7. Lõigetes 5 ja 6 osutatud pädev asutus võib keelata erandi kasutamise, kui ta leiab, et füüsiline või juriidiline isik ei täida erandi tegemiseks vajalikke tingimusi. Mis tahes keeld kehtestatakse lõigetes 5 ja 6 osutatud 30-kalendripäevase ajavahemiku jooksul või hiljem, kui pädev asutus saab teada, et füüsilise või juriidilise isikuga seotud asjaolud on muutunud, mistõttu need ei vasta enam erandi tegemise tingimustele.
8. Kolmanda riigi majandusüksus, millel ei ole liidus tegevusluba, saadab lõigetes 5 ja 6 osutatud teatise liidu sellise peamise kauplemiskoha pädevale asutusele, kus ta kauplemisega tegeleb.
9. Lõike 5 kohaselt teatise esitanud füüsiline või juriidiline isik teatab võimalikult kiiresti kirjalikult oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele sellest, kui on toimunud mis tahes muutusi, mis mõjutavad selle isiku vastavust erandi kasutamise tingimustele, või kui ta ei soovi enam erandit kasutada.
10. Lõike 6 kohaselt teatise esitanud füüsiline või juriidiline isik teatab võimalikult kiiresti kirjalikult asjaomase riigi võlakohustuse puhul asjakohasele pädevale asutusele, kui on toimunud mis tahes muutusi, mis mõjutavad selle isiku vastavust erandi kasutamise tingimustele, või kui ta ei soovi enam erandit kasutada.
11. Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib nõuda füüsiliselt või juriidiliselt isikult, kes kasutab lõikes 1, 3 või 4 sätestatud erandeid, kirjalikku teavet erandite raames hoitavate lühikeste positsioonide või tehtavate toimingute kohta. Füüsiline või juriidiline isik esitab teabe hiljemalt nelja kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist.
12. Kahe nädala jooksul pärast lõike 5 või 9 kohast teatamist teatab pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvele kõigist turutegijatest ja vastavalt lõikele 6 või 10 volitatud esmasvahendajatest, kes kasutavad erandeid, ja kõigist turutegijatest ja volitatud esmasvahendajatest, kes on erandite kasutamise lõpetanud.
13. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil erandit kasutavate turutegijate ja volitatud esmasvahendajate nimekirja ning ajakohastab seda.
14. Käesoleva artikli kohase teatise võib isik esitada pädevale asutusele ja pädev asutus võib teatise esitada Väärtpaberiturujärelevalvele igal ajal 60 kalendripäeva jooksul enne 1. novembrit 2012.
V PEATÜKK
PÄDEVATE ASUTUSTE JA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE ÕIGUS SEKKUDA
1. JAGU
Pädevate asutuste õigused
Artikkel 18
Teatamine ja avalikustamine erakorralistel asjaoludel
1. Kui artiklist 22 ei tulene teisiti, võib pädev asutus nõuda, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon konkreetses finantsinstrumendis või finantsinstrumentide liigis, teataksid sellest või avalikustaksid positsiooni üksikasjad, kui positsioon ületab pädeva asutuse määratud teatamiskünnise või langeb alla selle, ja kui
a)
turul leiavad aset ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või ühes või mitmes teises liikmesriigis, ning
b)
meede on vajalik ohu kõrvaldamiseks ja see ei avalda finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur.
2. Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata selliste finantsinstrumentide suhtes, mille suhtes juba kohaldatakse artiklites 5-8 sätestatud läbipaistvusnõudeid. Käesoleva artikli lõike 1 kohast meedet võib kohaldada asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse kindlaksmääratavate asjaolude korral ning sellest võib teha erandeid pädeva asutuse määratavatel tingimustel. Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
Artikkel 19
Laenuandjatepoolne teavitamine erakorralistel asjaoludel
1. Kui artiklist 22 ei tulene teisiti, võib pädev asutus võtta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmed, kui
a)
turul leiavad aset ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või ühes või enamas teises liikmesriigis, ning
b)
meede on vajalik ohu kõrvaldamiseks ja see ei avalda finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur.
2. Pädev asutus võib nõuda, et füüsilised või juriidilised isikud, kes tegelevad teatava finantsinstrumendi või finantsinstrumentide liigi laenamisega, teataksid laenutasude märkimisväärsest muutumisest.
Artikkel 20
Lühikeseks müügi ja samalaadsete tehingute piirangud erakorralistel asjaoludel
1. Kui artiklist 22 ei tulene teisiti, võib pädev asutus võtta ühe või mitu käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meedet, kui
a)
turul leiavad aset ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või ühes või mitmes teises liikmesriigis, ning
b)
meede on vajalik ohu kõrvaldamiseks ja see ei avalda finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur.
2. Pädev asutus võib kehtestada keelu või tingimused seoses füüsilise või juriidilise isikuga, kes kavatseb sõlmida
a)
lühikeseks müügi tehingu või
b)
muu kui lühikeseks müügi tehingu, millega luuakse finantsinstrument või mis on teise finantsinstrumendiga seotud, ja mille eesmärk või üks eesmärkidest on võimaldada füüsilisel või juriidilisel isikul saada rahalist kasu juhul, kui muu finantsinstrumendi hind või väärtus langeb.
3. Lõike 2 kohast meedet võib kohaldada kõigi finantsinstrumentidega, teatavat liiki finantsinstrumentidega või konkreetse finantsinstrumendiga tehtavale tehingule. Kõnealust meedet võib kohaldada teatavate asjaolude korral või sellest võib asjaomane pädev asutus teha erandeid. Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
Artikkel 21
Riigi krediidiriski vahetustehingute piirangud erakorralistel asjaoludel
1. Kui artiklist 22 ei tulene teisiti, võib pädev asutus piirata füüsilise või juriidilise isiku võimalusi sõlmida riigi krediidiriski vahetustehinguid või piirata riigi krediidiriski vahetustehingute positsioonide mahtu, mida kõnealustel isikutel on lubatud võtta, kui
a)
turul leiavad aset ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või ühes või mitmes teises liikmesriigis, ning
b)
meede on vajalik ohu kõrvaldamiseks ja see ei avalda finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur.
2. Lõike 1 kohaselt võetud meedet võib kohaldata teatavasse liiki kuuluvate riigi krediidiriski vahetustehingute suhtes või konkreetsete riigi krediidiriski vahetustehingute suhtes. Kõnealust meedet võib kohaldada teatavate asjaolude korral või sellest võib pädev asutus teha erandeid. Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
Artikkel 22
Teiste pädevate asutuste võetavad meetmed
Ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist, võib pädev asutus seoses finantsinstrumendiga, mille suhtes ta ei ole pädev asutus, võtta artiklite 18, 19, 20 või 21 kohaseid meetmeid või neid pikendada üksnes asjaomase pädeva asutuse nõusolekul.
Artikkel 23
Õigus ajutiselt piirata finantsinstrumentide lühikeseks müüki finantsinstrumentide märkimisväärse hinnalanguse korral
1. Kui finantsinstrumendi hind kauplemiskohas on võrreldes eelmise kauplemispäeva sulgemishinnaga selles kauplemiskohas ühe kauplemispäeva jooksul märkimisväärselt langenud, kaalub kõnealuse kauplemiskoha päritoluliikmesriigi pädev asutus, kas on asjakohane keelata või piirata füüsilistel või juriidilistel isikutel kõnealuse finantsinstrumendi lühikeseks müügi tehingute tegemist kauplemiskohas või muul viisil piirata kõnealuse finantsinstrumendiga kõnealuses kauplemiskohas tehtavaid tehinguid, et vältida finantsinstrumendi hinna korrapäratut langust.
Kui pädev asutus jõuab esimese lõigu kohaselt seisukohale, et on asjakohane sekkuda, keelab või piirab ta aktsia või võlainstrumendi puhul füüsilistel ja juriidilistel isikutel lühikeseks müügi tehingute tegemise kauplemiskohas või muud liiki finantsinstrumendi puhul piirab sellega seotud tehingute tegemist selles kauplemiskohas, et vältida finantsinstrumendi hinna korrapäratut langust.
2. Lõike 1 kohast meedet kohaldatakse mitte kauem kui selle kauplemispäeva lõpuni, mis järgnes kauplemispäevale, mil hinnalangus aset leidis. Kui selle kauplemispäeva lõpuks, mis järgnes kauplemispäevale, mil hinnalangus aset leidis, on finantsinstrumendi väärtus võetud meetmest hoolimata langenud esimese kauplemispäeva sulgemishinnaga võrreldes vähemalt veel poole võrra lõikes 5 täpsustatud määrast, võib pädev asutus meedet pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa kahte kauplemispäeva alates teise kauplemispäeva lõpust.
3. Lõike 1 kohast meedet kohaldatakse pädeva asutuse kindlaks määratavate asjaolude korral ning sellest võib teha erandeid pädeva asutuse määratavatel tingimustel. Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
4. Kui finantsinstrumendi väärtus kauplemiskohas on ühe kauplemispäeva jooksul langenud lõikes 5 osutatud määral, teatab kauplemiskoha päritoluliikmesriigi pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvele lõike 1 alusel tehtud otsusest hiljemalt kaks tundi pärast kauplemispäeva lõppu. Väärtpaberiturujärelevalve teavitab viivitamata selliste päritoluliikmesriikide pädevaid asutusi, mille kauplemiskohtades kaubeldakse sama finantsinstrumendiga.
Kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetmetega finantsinstrumendi puhul, millega kaubeldakse mitmes kauplemiskohas, mida reguleerivad eri pädevad asutused, võib Väärtpaberiturujärelevalve aidata neil asutustel kokkuleppele jõuda vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19.
Lepitusmenetlus peab olema lõpule viidud enne südaööd samal kauplemispäeval. Kui asjaomased pädevad asutused ei jõua lepitusetapi jooksul kokkuleppele, võib Väärtpaberiturujärelevalve teha otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 lõikele 3. Otsus tuleb teha enne järgmise kauplemispäeva algust.
5. Väärtuse languse määr on määruse (EÜ) nr 1287/2006 artiklis 22 määratletud likviidsete aktsiate puhul 10 % või rohkem ning ebalikviidsete aktsiate ja muude finantsinstrumendi liikide puhul määr, mille määrab komisjon.
6. Finantsturgude suundumusi arvesse võttes võib Väärtpaberiturujärelevalve esitada ja saata komisjonile arvamuse lõikes 5 osutatud künnise kohandamise kohta.
Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 42 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud künniseid, võttes arvesse suundumusi finantsturgudel.
7. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratletakse muude finantsinstrumentide kui likviidsete aktsiate väärtuse märkimisväärne langus, võttes arvesse iga finantsinstrumendi liigi eripära ja erinevat volatiilsust.
8. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel kohaldamine, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja reguleerivate tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks meetod, mille kohaselt arvutada 10 % väärtuse langus likviidsete aktsiate puhul ja komisjoni poolt määratav väärtuse langus, nagu on osutatud lõikes 7.
Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10-14 sätestatud korras.
Artikkel 24
Piirangute kehtivusaeg
Kõik artikli 18, 19, 20 või 21 kohaselt võetud meetmed kehtivad esialgu kuni kolm kuud alates artiklis 25 osutatud teatise avaldamise kuupäevast.
Meetme kehtivusaega võib pikendada kuni kolme kuu kaupa, juhul kui meetme võtmise põhjendused jätkuvalt kehtivad. Kui meetme kehtivusaega enne kõnealuse kolmekuulise ajavahemiku möödumist ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.
Artikkel 25
Teatis piirangute kohta
1. Pädev asutus avaldab oma veebisaidil teatise mis tahes otsuse kohta võtta artiklites 18-23 osutatud meede või pikendada selle kehtivusaega.
2. Teatises märgitakse vähemalt järgmine teave:
a)
võetud meetme kirjeldus, sealhulgas finantsinstrumendid ja tehingute liigid, mille suhtes seda kohaldatakse, ja selle kehtivusaeg;
b)
põhjus, miks pädev asutus peab meedet vajalikuks, sealhulgas meetme vajalikkust toetavad tõendid.
3. Artiklite 18-23 kohane meede jõustub teatise avaldamise kuupäeval või teatises märgitud hilisemal kuupäeval ja seda kohaldatakse seoses tehingutega, mis sõlmitakse pärast meetme jõustumist.
Artikkel 26
Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste pädevate asutuste teavitamine
1. Enne artikli 18, 19, 20 või 21 kohase meetme võtmist või selle kehtivusaja pikendamist ning enne mis tahes artikli 23 kohase piirangu kehtestamist teatab pädev asutus kavandatud meetmest Väärtpaberiturujärelevalvele ja teistele pädevatele asutustele.
2. Teatises märgitakse kavandatud meetme üksikasjad, selliste finantsinstrumentide ja tehingute liigid, mille suhtes meedet kohaldatakse, meetme vajalikkust toetavad tõendid ning meetme jõustumise kuupäev.
3. Teatis artikli 18, 19, 20 või 21 kohase meetme võtmise või selle kehtivusaja pikendamise kohta esitatakse vähemalt 24 tundi enne kavandatud meetme jõustumist või selle kehtivusaja pikendamist. Erakorralistel asjaoludel võib pädev asutus esitada teatise vähem kui 24 tundi enne kavandatud meetme jõustumist, kui ei ole võimalik seda teha 24 tundi enne jõustumist. Artikli 23 kohane teatis piirangu kohta esitatakse enne kavandatud meetme jõustumist.
4. Pädev asutus, kes saab käesoleva artikli kohase teatise, võib selles liikmesriigis võtta artiklite 18-23 kohase meetme, kui ta jõuab seisukohale, et meede on vajalik teatise esitanud pädeva asutuse abistamiseks. Teatise saanud pädev asutus esitab vastavalt lõigetele 1-3 teatise ka siis, kui ta teeb ettepaneku meetme võtmiseks.
2. JAGU
Väärtpaberiturujärelevalve õigused
Artikkel 27
Väärtpaberiturujärelevalve-poolne koordineerimine
1. Väärtpaberiturujärelevalvel on vahendav ja koordineeriv roll seoses meetmetega, mida pädevad asutused 1. jao kohaselt võtavad. Eelkõige tagab Väärtpaberiturujärelevalve, et pädevad asutused kasutavad ühtset lähenemisviisi seoses võetavate meetmetega, eelkõige seoses sekkumisõiguse kasutamise, võetavate meetmete laadi ning nende kohaldamise alguse ja kestusega.
2. Pärast artikli 26 kohase teatise saamist artikli 18, 19, 20 või 21 kohase meetme võtmise või selle kehtivusaja pikendamise kohta esitab Väärtpaberiturujärelevalve 24 tunni jooksul arvamuse selle kohta, kas ta peab meedet või ettepanekut asjaomaste erakorraliste asjaolude esinemisel vajalikuks. Kõnealuses arvamuses märgib Väärtpaberiturujärelevalve, kas tema arvates on turul aset leidnud ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust ühes või mitmes liikmesriigis, kas meede või ettepanek on ohu kõrvaldamiseks asjakohane ja proportsionaalne ning kas selliste meetmete kavandatav kehtivusaeg on põhjendatud. Kui Väärtpaberiturujärelevalve arvates peaksid ohu kõrvaldamiseks võtma meetmeid ka teised pädevad asutused, märgib ta selle oma arvamuses. Arvamus avaldatakse Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil.
3. Kui pädev asutus teeb ettepaneku võtta meetmeid või võtab neid ja see on vastuolus Väärtpaberiturujärelevalve lõike 2 kohase arvamusega, või keeldub meetmete võtmisest ja see on vastuolus kõnealuse lõike kohase Väärtpaberiturujärelevalve arvamusega, avaldab ta 24 tunni jooksul alates Väärtpaberiturujärelevalve arvamuse saamisest oma veebisaidil teatise, milles põhjendab oma tegevust. Kui selline olukord tekib, kaalub Väärtpaberiturujärelevalve, kas artikli 28 kohase sekkumisõiguse kasutamise tingimused on täidetud ja kas esinevad asjaomased faktilised asjaolud.
4. Väärtpaberiturujärelevalve vaatab käesoleva artikli kohased meetmed läbi korrapäraselt, ent igal juhul iga kolme kuu järel. Kui meedet enne kõnealuse kolmekuulise ajavahemiku möödumist ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.
Artikkel 28
Väärtpaberiturujärelevalve õigus sekkuda erakorraliste asjaolude esinemisel
1. Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikele 5 ning kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti
a)
nõuab Väärtpaberiturujärelevalve, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon teatavas finantsinstrumendis või finantsinstrumentide liigis, teavitaksid pädevat asutust või avalikustaksid iga sellise positsiooni üksikasjad, või
b)
keelab Väärtpaberiturujärelevalve füüsilistel või juriidilistel isikutel sõlmida lühikeseks müügi või muu tehingu, millega luuakse finantsinstrument või mis on seotud finantsinstrumendiga (v.a artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud finantsinstrumendid), kui selle eesmärk või üks eesmärkidest on võimaldada nimetatud isikul saada rahalist kasu juhul, kui muu finantsinstrumendi hind või väärtus langeb, või kehtestab füüsilisele või juriidilisele isikule sellise tehingu tegemise tingimused.
Meedet võib kohaldada teatud asjaolude korral ning sellest võib teha erandeid Väärtpaberiturujärelevalve määratavatel tingimustel. Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
2. Väärtpaberiturujärelevalve teeb lõike 1 kohase otsuse ainult siis, kui
a)
lõike 1 punktides a ja b osutatud meede aitab kõrvaldada ohtu finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsusele ning sellel on piiriülene mõju, ning
b)
ükski pädev asutus ei ole võtnud ohu kõrvaldamiseks meetmeid või ühe või mitme pädeva asutuse võetud meetmed ei ole ohu kõrvaldamiseks piisavad.
3. Lõikes 1 osutatud meetme võtmisel võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse ulatust, millega meede
a)
märkimisväärselt reageerib finantsturgude nõuetekohase toimimise ja terviklikkuse või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsuse kahjustamise ohule või märkimisväärselt parandab pädevate asutuste võimalusi jälgida ohtu;
b)
ei põhjusta õigusliku arbitraaži riski;
c)
ei vähenda finantsturgude tõhusust, sealhulgas ei piira asjaomastel turgudel likviidsust ega tekita turuosalistes ebakindlust, mis on ebaproportsionaalselt suur võrreldes meetmest saadava kasuga.
Kui üks või mitu pädevat asutust on meetme võtnud artikli 18, 19, 20 või 21 alusel, võib Väärtpaberiturujärelevalve võtta käesoleva artikli lõike 1 kohase mis tahes meetme, ilma et ta peaks esitama artikli 27 kohase arvamuse.
4. Enne lõikes 1 osutatud meetme võtmise või selle kehtivusaja pikendamise kohta otsuse tegemist konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja vajaduse korral muude asjaomaste asutustega.
5. Enne lõike 1 kohase meetme võtmise või selle kehtivusaja pikendamise otsuse tegemist teatab Väärtpaberiturujärelevalve kavandatud meetmest asjaomastele pädevatele asutustele. Teatises märgitakse kavandatud meetme üksikasjad, selliste finantsinstrumentide ja tehingute liik, mille suhtes meedet kohaldatakse, meetme vajalikkust toetavad tõendid ning meetme jõustumise kuupäev.
6. Teatis esitatakse vähemalt 24 tundi enne kavandatud meetme jõustumist või meetme kehtivusaja pikendamist. Erakorralistel asjaoludel võib Väärtpaberiturujärelevalve esitada teatise vähem kui 24 tundi enne kavandatud meetme jõustumist, kui ei ole võimalik seda teha 24 tundi enne jõustumist.
7. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil teatise mis tahes otsuse kohta võtta lõikes 1 osutatud meede või pikendada selle kehtivusaega. Teatises märgitakse vähemalt
a)
võetud meetme kirjeldus, sealhulgas finantsinstrumendid ja tehingute liigid, mille suhtes neid kohaldatakse, ja nende kehtivusaeg ning
b)
põhjus, miks Väärtpaberiturujärelevalve peab meedet vajalikuks, sealhulgas meetme vajalikkust toetavad tõendid.
8. Pärast lõikes 1 osutatud meetme võtmise või selle kehtivusaja pikendamise otsuse tegemist teavitab Väärtpaberiturujärelevalve viivitamata pädevaid asutusi võetud meetmest.
9. Meede jõustub Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil teatise avaldamise kuupäeval või teatises märgitud hilisemal kuupäeval ja seda kohaldatakse seoses tehingutega, mis sõlmitakse pärast meetme jõustumist.
10. Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõikes 1 osutatud meetmed läbi sobivate ajavahemike järel ja vähemalt iga kolme kuu järel. Kui meetme kehtivusaega enne kõnealuse kolmekuulise ajavahemiku möödumist ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse. Lõikeid 2-9 kohaldatakse ka meetme kehtivusaja pikendamise korral.
11. Käesoleva artikli kohaselt Väärtpaberiturujärelevalve võetud meede on ülimuslik meetmete suhtes, mida pädev asutus on varem võtnud 1. jao kohaselt.
Artikkel 29
Väärtpaberiturujärelevalve õigused riigi võlakohustusega seotud eriolukorras
Riigi võlakohustuse või riigi krediidiriski vahetustehingutega seotud eriolukorras kohaldatakse määruse (EL) nr 1095/2010 artikleid 18 ja 38.
Artikkel 30
Ebasoodsate sündmuste või suundumuste täpsustamine
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 42 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks kriteeriumid ja tegurid, mida pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve võtavad arvesse artiklites 18-21 ja artiklis 27 osutatud ebasoodsate sündmuste või suundumuste ning artikli 28 lõike 2 punktis a osutatud ohu kindlakstegemisel.
Artikkel 31
Väärtpaberiturujärelevalve uurimistegevus
Väärtpaberiturujärelevalve võib ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel uurida lühikeseks müügiga või krediidiriski vahetustehingute kasutamisega seoses konkreetset küsimust või tava, et hinnata, kas kõnealune küsimus või tava võib ohustada finantsstabiilsust või turu usaldust liidus.
Väärtpaberiturujärelevalve avaldab aruande, milles esitatakse küsimuse või tava uurimise tulemused ja võimalikud soovitused, kolme kuu jooksul pärast kõnealuse uurimise lõppu.
VI PEATÜKK
PÄDEVATE ASUTUSTE TEGEVUS
Artikkel 32
Pädevad asutused
Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse täitmiseks ühe või mitu pädevat asutust.
Kui liikmesriik määrab rohkem kui ühe pädeva asutuse, määrab ta selgelt kindlaks nende ülesanded, määrates asutuse, kes vastutab komisjoni, Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste liikmesriikide pädevate asutustega toimuva koostöö ja teabevahetuse koordineerimise eest.
Liikmesriigid teatavad määratud asutustest komisjonile, Väärtpaberiturujärelevalvele ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.
Artikkel 33
Pädevate asutuste õigused
1. Käesoleva määrusega ettenähtud kohustuste täitmiseks on pädevatel asutustel kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisalased õigused. Pädevad asutused rakendavad oma õigusi järgmisel viisil:
a)
vahetult,
b)
koostöös teiste asutustega,
c)
suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele.
2. Käesoleva määrusega ettenähtud kohustuste täitmiseks on pädevatel asutustel kooskõlas siseriikliku õigusega õigus
a)
pääseda ligi kõikidele mis tahes kujul dokumentidele ja õigus nendest koopiaid saada või teha,
b)
nõuda kõikidelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt teavet ning vajaduse korral füüsiline või juriidiline isik teabe saamiseks välja kutsuda ja teda küsitleda,
c)
teostada kohapeal etteteatatud ja etteteatamata kontrolle,
d)
nõuda olemasolevaid telefonikõnede salvestisi ja tõendeid andmete edastamise kohta,
e)
nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis on vastuolus käesoleva määruse sätetega,
f)
nõuda vara külmutamist ja/või arestimist.
3. Ilma et see piiraks lõike 2 punktide a ja b kohaldamist, on pädevatel asutustel teatavatel juhtudel õigus nõuda, et krediidiriski vahetustehingut tegev füüsiline või juriidiline isik esitaks
a)
selgituse tehingu eesmärgi kohta ja selle kohta, kas tehing tehakse riski maandamiseks või muul eesmärgil, ning
b)
alusvaraga seotud riski tõendava teabe, kui tehing tehakse riski maandamiseks.
Artikkel 34
Ametisaladus
1. Ametisaladuse kohustust kohaldatakse kõikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks või mõne teise asutuse või füüsilise või juriidilise isiku heaks, kellele pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse heaks lepingu alusel töötavate audiitorite ja ekspertide suhtes. Ametisaladuse alla kuuluvat konfidentsiaalset teavet ei tohi avaldada ühelegi teisele füüsilisele ega juriidilisele isikule ega asutusele, välja arvatud juhul, kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
2. Kogu käesoleva määruse kohaselt pädevate asutuste vahel vahetatavat teavet, mis puudutab äri- või töötingimusi ja muid majanduslikke või isiklikke küsimusi, peetakse konfidentsiaalseks ja selle suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, välja arvatud juhul, kui pädev asutus märgib teavet edastades, et seda võib avaldada, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
Artikkel 35
Koostöökohustus
Pädevad asutused teevad koostööd, kui see on käesoleva määruse rakendamiseks vajalik või otstarbekas. Eelkõige annavad pädevad asutused üksteisele põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
Artikkel 36
Koostöö Väärtpaberiturujärelevalvega
Pädevad asutused teevad käesoleva määruse kohaldamisel koostööd Väärtpaberiturujärelevalvega kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.
Pädevad asutused esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt.
Artikkel 37
Koostöö kohapealse kontrolli või uurimise taotlemise korral
1. Ühe liikmesriigi pädev asutus võib seoses kohapealse kontrolli või uurimisega taotleda abi teise liikmesriigi pädevalt asutuselt.
Taotluse esitanud pädev asutus teavitab esimeses lõigus osutatud taotlusest Väärtpaberiturujärelevalvet. Piiriülese mõjuga kontrolli või uurimise korral võib Väärtpaberiturujärelevalve koordineerida seda kontrolli või uurimist, ning taotluse korral peab seda tegema.
2. Kui pädev asutus saab teise liikmesriigi pädevalt asutuselt taotluse viia läbi kohapealne kontroll või uurimine, võib ta
a)
viia kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi;
b)
lubada taotluse esitanud pädeval asutusel kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;
c)
lubada taotluse esitanud pädeval asutusel ise kohapealne kontroll või uurimine läbi viia;
d)
määrata audiitorid või eksperdid kohapealset kontrolli või uurimist läbi viima;
e)
jagada teatavaid järelevalveülesandeid teiste pädevate asutustega.
3. Väärtpaberiturujärelevalve võib nõuda pädevatelt asutustelt teatavate uurimisülesannete ja kohapealse kontrolli teostamist, kui Väärtpaberiturujärelevalve vajab seda teavet, et kasutada talle käesoleva määrusega antud õigusi.
Artikkel 38
Koostöö kolmandate riikidega
1. Pädevad asutused sõlmivad võimaluse korral kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöökokkulepped, mis käsitlevad teabevahetust kolmandate riikide järelevalveasutustega, käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise tagamist kolmandates riikides ja kolmandates riikides nende järelevalveasutuste poolt samalaadsete meetmete võtmist, millega täiendatakse V peatüki kohaselt võetud meetmeid. Nimetatud koostöökokkulepetega tagatakse vähemalt tõhus teabevahetus, mis võimaldab pädevatel asutustel käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi täita.
Pädev asutus teatab Väärtpaberiturujärelevalvele ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele kavatsusest selline kokkulepe sõlmida.
2. Koostöökokkulepe sisaldab sätteid asjaomasele pädevale asutusele artikli 16 lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmiseks vajalike andmete ja teabe vahetamise kohta.
3. Väärtpaberiturujärelevalve koordineerib koostöökokkulepete sõlmimist pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste järelevalveasutuste vahel. Selleks valmistab Väärtpaberiturujärelevalve ette koostöökokkuleppe näidisdokumendid, mida pädevad asutused võivad kasutada.
Samuti koordineerib Väärtpaberiturujärelevalve kolmandate riikide järelevalveasutustelt saadud sellise teabe vahetamist pädevate asutuste vahel, mis võib olla asjakohane V peatüki kohaste meetmete võtmisel.
4. Pädevad asutused sõlmivad teabevahetust käsitlevad koostöökokkulepped kolmandate riikide järelevalveasutustega ainult juhul, kui avaldatava teabe suhtes kohaldatakse ametisaladuse tagatisi, mis on vähemalt samaväärsed artiklis 34 sätestatuga. Selline teabevahetus on ette nähtud kõnealuste pädevate asutuste ülesannete täitmiseks.
Artikkel 39
Isikuandmete edastamine ja säilitamine
Seoses isikuandmete edastamisega liikmesriikide vahel või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel kohaldavad liikmesriigid direktiivi 95/46/EÜ. Seoses isikuandmete edastamisega Väärtpaberiturujärelevalvelt liikmesriikidele või kolmandale riigile järgib Väärtpaberiturujärelevalve määrust (EÜ) nr 45/2001.
Esimeses lõigus osutatud isikuandmeid säilitatakse kuni viis aastat.
Artikkel 40
Teabe avaldamine kolmandatele riikidele
Pädev asutus võib edastada kolmanda riigi järelevalveasutusele andmed ja andmete analüüsi tulemused, kui on täidetud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 25 või 26 sätestatud tingimused, kuid selline andmeedastus võib toimuda üksnes iga üksikjuhtumi puhul eraldi tehtud otsuse alusel. Pädev asutus peab olema veendunud, et andmete edastamine on käesoleva määruse kohaselt vajalik. Mis tahes selline andmeedastus toimub kokkuleppel, et kolmas riik ei edasta asjaomaseid andmeid muu kolmanda riigi järelevalveasutusele ilma pädeva asutuse selgesõnalise kirjaliku loata.
Pädev asutus avaldab teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud artikli 34 alusel konfidentsiaalse teabe kolmanda riigi järelevalveasutusele ainult juhul, kui pädev asutus on saanud selleks selgesõnalise nõusoleku teabe edastanud pädevalt asutuselt ja kui teave avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks kõnealune pädev asutus andis nõusoleku.
Artikkel 41
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste ja haldusõiguslike meetmete kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatavad karistused ja haldusõiguslikud meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010 võtta vastu suunised, et tagada ühtne lähenemisviis karistustele ja haldusõiguslikele meetmetele, mis liikmesriikidel tuleb kehtestada.
Liikmesriigid teatavad esimeses ja teises lõigus osutatud sätetest komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele 1. juuliks 2012 ja annavad neile viivitamata teada nende sätete edaspidistest muudatustest.
Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil kehtestatud karistuste ja haldusõiguslike meetmete loetelu liikmesriikide kaupa ja ajakohastab seda korrapäraselt.
Liikmesriigid esitavad igal aastal Väärtpaberiturujärelevalvele koondteabe kõigi määratud karistuste ja võetud haldusõiguslike meetmete kohta. Kui pädev asutus avaldab teabe selle kohta, et on määratud karistus või võetud haldusõiguslik meede, teatab ta sellest samaaegselt Väärtpaberiturujärelevalvele.
VII PEATÜKK
DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID
Artikkel 42
Delegeerimine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Õigus võtta vastu artikli 2 lõikes 2, artikli 3 lõikes 7, artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 4, artikli 6 lõikes 4, artikli 7 lõikes 3, artikli 17 lõikes 2, artikli 23 lõikes 5 ja artiklis 30 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 2, artikli 3 lõikes 7, artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 4, artikli 6 lõikes 4, artikli 7 lõikes 3, artikli 17 lõikes 2, artikli 23 lõikes 5 ja artiklis 30 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Tagasivõtmise otsus jõustub päev pärast seda, kui see on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Kohe, kui komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 2 lõike 2, artikli 3 lõike 7, artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 4, artikli 6 lõike 4, artikli 7 lõike 3, artikli 17 lõike 2, artikli 23 lõike 5 ja artikli 30 kohane delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväidet kolme kuu jooksul pärast seda, kui akt tehti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud tähtaja lõppu komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.
Artikkel 43
Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise tähtpäev
Komisjon võtab artikli 2 lõikes 2, artikli 3 lõikes 7, artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 4, artikli 6 lõikes 4, artikli 7 lõikes 3, artikli 17 lõikes 2, artikli 23 lõikes 5 ja artiklis 30 osutatud delegeeritud õigusaktid vastu hiljemalt 31. märtsiks 2012.
Komisjoni algatusel võib tähtpäeva kuue kuu võrra edasi lükata.
VIII PEATÜKK
RAKENDUSAKTID
Artikkel 44
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komisjoni otsusega 2001/528/EÜ (16) loodud Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
IX PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 45
Läbivaatamine ja aruandlus
Komisjon esitab 30. juuniks 2013 pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalvega peetud arutelusid silmas pidades Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse järgmist:
a)
artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaste teatamis- ja avalikustamiskünniste asjakohasus;
b)
artikli 6 kohaste individuaalsete avalikustamisnõuete mõju, eelkõige finantsturgude tõhususele ja volatiilsusele;
c)
Väärtpaberiturujärelevalvele esitatava tsentraliseeritud vahetu aruandluse asjakohasus;
d)
II ja III peatükis sätestatud piirangute ja nõuete toimimine;
e)
riigi krediidiriski katteta vahetustehingute piiramise ja muude piirangute või tingimuste lühikeseks müügi või krediidiriski vahetustehingute suhtes kehtestamise asjakohasus.
Artikkel 46
Üleminekusätted
1. Olemasolevaid meetmeid, mis kehtivad enne 15. septembrit 2010 ja jäävad käesoleva määruse reguleerimisalasse, kohaldatakse kuni 1. juulini 2013, tingimusel et nendest teatatakse komisjonile hiljemalt 24. aprilliks 2012.
2. Krediidiriski vahetustehingu tagajärjel tekkinud katmata positsiooni riigi krediidiriski vahetustehingus, mis on sõlmitud enne 25. märtsi 2012 või riigi krediidiriski vahetustehingu katmata positsioonidega seotud piirangute artikli 14 lõike 2 kohase peatamise ajal, võib hoida kuni krediidiriski vahetustehingu kokkuleppe lõpptähtajani.
Artikkel 47
Väärtpaberiturujärelevalve töötajad ja ressursid
Hiljemalt 31. detsembriks 2012 hindab Väärtpaberiturujärelevalve oma personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad käesoleva määrusega talle antud õiguste ja pandud kohustuste täitmisest, ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile sellekohase aruande.
Artikkel 48
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2012.
Sellegipoolest kohaldatakse artikli 2 lõiget 2, artikli 3 lõiget 7, artikli 4 lõiget 2, artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 5, artikli 11 lõikeid 3 ja 4, artikli 12 lõiget 2, artikli 13 lõikeid 4 ja 5, artikli 16 lõikeid 3 ja 4, artikli 17 lõiget 2, artikli 23 lõikeid 5, 7 ja 8 ning artikleid 30, 42, 43 ja 44 alates 25. märtsist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 14. märts 2012