РЕШЕНИЕ № 283/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 март 2010 година
за създаване на Европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване „Прогрес“
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
На 7 април 2000 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Местно действие за заетост: местно измерение на Европейската стратегия за заетостта“.
(2)
В съобщението на Комисията от 13 ноември 2007 г., озаглавено „Европейска инициатива за развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта“, са определени четири приоритетни области за действие: подобряване на правната и институционалната среда в държавите-членки, създаване на атмосфера, благоприятна за трудовата заетост и предприемачеството, популяризиране на най-добрите практики и предоставяне на допълнителен финансов капитал на институциите за микрофинансиране. Като първа стъпка в изпълнение на тази програма Комисията и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) създадоха през 2008 г. Jasmine (Съвместно действие за подкрепа на институциите за микрофинансиране в Европа), която включва предоставянето на наставничество на небанкови финансови институции за микрокредитиране и „гише за финансиране“ на обща сума от 20 милиона евро, предоставени от ЕИБ.
(3)
Съобщението на Комисията от 24 май 2006 г., озаглавено „Насърчаване на осигуряването на достоен труд за всички: приносът на ЕС за осъществяването на програмите за достоен труд в целия свят“, изтъкна важността на достойния труд за всички, което бе потвърдено и от резолюцията на Европейския парламент от 23 май 2007 г. за насърчаване осигуряването на достойни условия на труд за всички (4).
(4)
Изявлението на държавните и правителствените ръководители след срещата на високо равнище на Г-20, проведена на 24 и 25 септември 2009 г. в Питсбърг, съдържа ангажимент за подобряване на достъпа на бедните до финансови услуги, например чрез микрофинансиране. Те поеха също така ангажимент за създаване на международна експертна група за финансово приобщаване, която ще обобщава опита от прилагането на новаторски подходи при предоставянето на финансови услуги за бедните, ще насърчава успешните регулаторни и политически подходи и ще разработва стандарти относно достъпа до финансиране, финансовата грамотност и защитата на потребителите.
(5)
В резолюцията си от 24 март 2009 г. с препоръки към Комисията относно европейската инициатива за развитие на микрокредитиране в подкрепа на растежа и трудовата заетост Европейският парламент поиска Комисията да засили усилията си за разработване на възможности за микрокредити в подкрепа на растежа и трудовата заетост. Освен това Европейският парламент одобри допълнителни 4 милиона евро под формата на подкрепа за пилотно действие, което да бъде осъществено в контекста на инициативата Jasmine. Европейският парламент призова също така Комисията да съфинансира проекти за микрокредити, по-специално за целеви групи в неравностойно положение.
(6)
Настоящите усилия на Съюза и на държавите-членки е необходимо да бъдат укрепени с цел да се увеличи достъпът до и наличието на микрофинансиране до достатъчна степен и в рамките на разумен срок, така че да се отговори на високото търсене от страна на тези, които най-много се нуждаят от това в настоящия кризисен период, а това са лица, които са загубили или рискуват да загубят работата си, изпитват затруднения при навлизането или завръщането на пазара на труда, както и лица, за които съществува риск от социално изключване, или уязвими лица, които са в неблагоприятно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар и които желаят да започнат дейност със или допълнително да развият свое собствено микропредприятие, включително самостоятелна заетост, като същевременно активно се насърчават равните възможности на жените и мъжете.
(7)
Съобщението на Комисията от 3 юни 2009 г., озаглавено „Споделен ангажимент за трудова заетост“, подчерта необходимостта да бъде даден нов шанс на безработните лица и да се открие пътят към предприемачеството за някои от групите в Европа в най-неравностойно положение, които имат затруднения при получаването на достъп до традиционния кредитен пазар. Освен съществуващите инструменти са необходими специфични действия за допълнително задълбочаване на икономическото и социалното сближаване посредством укрепващи мерки, предприети от ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ), както и други международни финансови институции, без да бъдат засягани мерките на държавите-членки. Поради това Комисията обяви предложение за нов механизъм на равнище ЕС за микрофинансиране (наричан по-долу „механизмът“), с който да се разшири обсегът на микрофинансирането по отношение на особено изложените на риск групи и да се окаже допълнителна подкрепа на развитието на предприемачеството, социалната икономика и микропредприятията. С цел механизмът да бъде ефективен, да има трайно въздействие, да достига възможните бенефициери и да служи като проактивен елемент както за икономическата политика, така и за местните политики за развитие, държавите-членки могат да създадат национална точка за контакт, която да насърчава, координира, оценява и контролира всички действия, предприемани в рамките на механизма на съответните им територии.
(8)
Все по-голям дял от микрофинансирането на уязвими лица в неравностойно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар в Европейския съюз се предоставя от нетърговски институции за микрофинансиране, нетърговски кредитни съюзи и нетърговски банки, изпълняващи корпоративна социална отговорност. Механизмът следва да подпомогне тези институции, предоставящи микрофинансиране, които допълват търговския банков пазар, чрез увеличаване на наличието на микрофинансиране, за да се отговори на настоящото равнище на търсене.
(9)
В много случаи доставчиците на микрофинансиране в Европейския съюз са търговски банки и те следва да се превърнат във важни партньори на механизма, с оглед да се възвърне доверието към кредитния пазар, като се поставя основен акцент върху клиентите, които не са кредитоспособни.
(10)
Публичните и частните организации, които предоставят микрофинансиране съгласно настоящото решение, следва да спазват принципите за отговорно отпускане на заеми и по този начин да избягват по-специално свръхзадлъжнялост на лицата и предприятията.
(11)
Наред с трудностите при получаването на достъп до финансиране, социалното изключване и несигурността на прехода от безработица или получаване на социални помощи към самостоятелна заетост са сред главните пречки за създаване и развитие на микропредприятия. Европейските инструменти за микрофинансиране могат да допринесат за оказването на подкрепа на структурите на социалната икономика, които помагат на социално изключените лица да се реинтегрират в обществото и да придобият основни умения, необходими за изпълнението на траен бизнес проект.
(12)
Използването на ресурси на Съюза е целесъобразно и отговаря на споменатата по-горе резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. Освен това единен механизъм с поле на действие целия ЕС ще повиши нивото на подкрепа от международните финансови институции и ще избегне разпръснатия подход, като по този начин се увеличава предлагането на микрофинансиране във всички държави-членки. За да се капитализира опитът на международните финансови институции, и по-специално на ЕИБ и ЕИФ, механизмът следва да бъде създаден на основата на съвместното управление.
(13)
Действията, финансирани чрез механизма, следва да бъдат съгласувани и съвместими с другите политики на Съюза и да са в съответствие с разпоредбите на Договора и на приетите съгласно него актове. Дейностите на механизма следва да допълват други средства за интервенция на Съюза, по-специално финансовите инструменти на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ), Jasmine, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Jeremie (инициативата Съвместни европейски ресурси за микро- и средни предприятия) и Европейския социален фонд (ЕСФ).
(14)
За целите на настоящото решение обхватът на „микрофинансиране“ следва да включва гаранции, микрокредитиране, собствен и внесен капитал, разширен, за да включва лица и микропредприятия, обхванати от настоящото решение, като микрокредитите се определят като заеми под 25 000 EUR. Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (5) определя „микропредприятие“ като предприятие, в което работят по-малко от 10 души, включително самостоятелна заетост, и чийто годишен оборот и/или общ годишен баланс не надхвърля 2 милиона евро, което следва да бъде подходящо определение за целите на настоящото решение.
(15)
За целите на настоящото решение и в съответствие с националните разпоредби „микропредприятие в социалната икономика“ следва да означава микропредприятие, което произвежда стоки и предоставя услуги с ясна социална цел или което предоставя услуги на членове на общността с нестопанска цел.
(16)
Механизмът следва да се осъществява чрез подходящ набор от действия, които включват споделяне на риска, гаранции, инструменти на собствения капитал и дългови инструменти, предлагани от международни финансови институции на организациите, предоставящи микрофинансиране. За да се повиши ефективността на механизма, той следва да се координира и прилага последователно с европейски и национални финансови инструменти и национални финансови институции,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване
Създава се европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване, наречен Европейски механизъм за микрофинансиране „Прогрес“ (наричан по-долу „механизмът“).
Член 2
Цел
1. Механизмът предоставя ресурси на Съюза за увеличаване на достъпа до и наличието на микрофинансиране за:
а)
лица, които са загубили или за които съществува риск да загубят работата си, или които изпитват затруднения при навлизането или завръщането си на пазара на труда, както и лица, за които съществува риск от социално изключване, или уязвими лица, които са в неравностойно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар и желаят да започнат дейност със или допълнително да развият свое собствено микропредприятие, включително самостоятелна заетост;
б)
микропредприятия, по-специално в социалната икономика, както и микропредприятия, в които работят лица, посочени в буква а).
2. Механизмът предоставя ресурси на Съюза за достъп до микрофинансиране и активно насърчава равните възможности за жените и мъжете.
Член 3
Бюджет
1. Финансовото участие от бюджета на Съюза за механизма за периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. е в размер на 100 милиона евро.
2. За годишните бюджетни кредити се взема решение по време на годишната бюджетна процедура, включително, ако е необходимо, посредством прилагането на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6) или чрез други средства, предвидени в същото споразумение.
3. Общият бюджет за мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), не надхвърля 1 % от бюджета на механизма, определен в параграф 1 от настоящия член.
4. Финансовото участие покрива пълните разходи на механизма, включително възнагражденията по договор за управление на международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2, управляващи финансовото участие на Съюза, както и всички други допустими разходи.
Член 4
Допустими действия и бенефициери
1. Механизмът се осъществява посредством използване на следните видове действия, както е целесъобразно:
а)
гаранции и инструменти за споделяне на риска;
б)
инструменти на собствения капитал;
в)
дългови инструменти;
г)
мерки за подкрепа, като комуникационни дейности, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за ефективното и ефикасно изпълнение на настоящото решение и за постигането на неговите цели.
2. Механизмът е отворен за публичните и частните организации, установени на национално, регионално и местно равнище в държавите-членки, които предоставят микрофинансиране на лица и микропредприятия в държавите-членки.
3. За да достигнат до крайните бенефициери и за да създадат конкурентоспособни и жизнеспособни микропредприятия, публичните и частните организации, посочени в параграф 2, си сътрудничат тясно с организации, представляващи интересите на крайните бенефициери на микрокредити, и с организации, и по-специално с тези, подкрепяни от ЕСФ, които осигуряват програми за наставничество и обучение за тези крайни бенефициери.
Член 5
Управление
1. Комисията управлява механизма в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (7).
2. За изпълнение на действията, посочени в член 4, параграф 1, с изключение на мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), Комисията сключва споразумения с международните финансови институции, по-специално с ЕИБ и ЕИФ в съответствие с член 53г от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и член 43 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (8). Посочените споразумения съдържат подробни разпоредби за изпълнението на задачите, възложени на финансовите институции, включително разпоредбите, определящи необходимостта да се гарантира допълняемост и координация със съществуващи европейски и национални финансови инструменти и да се насърчава пълно и балансирано покритие между държавите-членки.
3. Освен това, с оглед постигане на целите, установени в член 2, и за изпълнение на действията, установени в член 4, споразуменията, посочени в параграф 2 от настоящия член, включват задължение за международните финансови институции да реинвестират ресурсите и приходите, включително дивиденти и възстановени разходи, в действията, посочени в член 4, параграф 1, буква а), б) или в), за период от шест години след началната дата на механизма.
4. При закриването на механизма остатъчният баланс, дължим на Европейския съюз, се връща в общия бюджет на Европейския съюз.
5. Международните финансови институции, посочени в параграф 2 от настоящия член, сключват споразумения в писмена форма с публичните и с частните организации, предоставящи микрофинансиране, посочени в член 4, параграф 2, в които се определят техните задължения да използват ресурсите, предоставени на разположение от механизма, в съответствие с целите, определени в член 2, както и да предоставят информация за изготвянето на годишните доклади, посочени в член 8, параграф 1.
6. Бюджетът за мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), се управлява от Комисията.
Член 6
Спазване на изискванията
Финансираните посредством механизма действия са в съответствие с разпоредбите на Договора и на приетите съгласно него актове.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза при осъществяването на действия по настоящото решение чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измама, корупция и други незаконни дейности, посредством ефективни проверки и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми и, ако се открият нередности, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
2. За действията на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, OLAF има правомощия да провежда разследвания въз основа на Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96, които се прилагат за всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза, включително нарушения на договорно задължение, определено на основата на механизма, в резултат на действие или бездействие от икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Европейския съюз или на бюджетите, управлявани от него, посредством извършването на неоправдан разход.
3. Всички мерки по изпълнението, произтичащи от настоящото решение, включват позоваване на параграфи 1 и 2 от настоящия член и предвиждат по-специално надзор и финансов контрол от Комисията или всеки представител, упълномощен от нея, и одити от Европейската сметна палата, включващи, ако е необходимо, и одити на място.
Член 8
Годишен доклад
1. Международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2, предават на Комисията годишни доклади за изпълнение, в които се излагат подкрепените дейности по отношение на финансовото изпълнение, разпределението и достъпността на финансови средства с оглед отраслите и видовете бенефициери, приетите или отхвърлените заявления, сключените договори, финансираните действия и резултатите.
2. Не по-късно от 8 април 2011 г. и всяка година след това Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета годишен доклад по количествени и качествени показатели за дейностите, извършени съгласно настоящото решение през предишната година. Годишният доклад се основава на докладите за изпълнение, посочени в параграф 1. Той съдържа по-специално информация, свързана с приетите или отхвърлените заявления, сключените договори, финансираните действия, общия брой и вида бенефициери и географското разпределение на сумите, както и разпределението им по сектори.
Освен това годишният доклад съдържа информация относно въздействието и устойчивостта на механизма, изразени посредством общия брой на лицата и на микропредприятията, които продължават да бъдат наети или продължават да упражняват своята дейност в края на периода на подкрепата, предоставена им чрез механизма. И в края годишният доклад включва информация относно взаимодопълване с други средства за интервенция на Съюза, а именно ЕСФ.
3. След представянето на третия годишен доклад и въз основа на предложение на Комисията, Европейският парламент и Съветът могат да преразгледат настоящото решение.
4. Годишният доклад, посочен в параграф 2, се предава за информация на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
5. Въз основа на годишния доклад, посочен в параграф 2 от настоящия член, Комисията се стреми да гарантира постигането от механизма на целите, посочени в член 2, и неговата достъпност в рамките на целия Европейски съюз за тези, за които съществува риск от социално изключване или които изпитват затруднения при достъпа до традиционния кредитен пазар.
Член 9
Оценка
1. Комисията извършва междинна и крайна оценка по своя собствена инициатива и в тясно сътрудничество с международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2. Изготвянето на междинната оценка приключва четири години след началото на действие на механизма, а на крайната оценка - най-късно една година след края на мандата(мандатите), даден(и) на международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2. Крайната оценка разглежда по-специално степента, до която механизмът като цяло е постигнал своите цели.
2. Резултатите от оценките се предават за информация на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 25 март 2010 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 283/2010/EL,
25. märts 2010,
millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress”
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon võttis 7. aprillil 2000. aastal vastu teatise „Kohalik tegevus tööhõive tõstmiseks - Euroopa tööhõivestrateegia kohalik mõõde”.
(2)
Komisjoni 13. novembri 2007. aasta teatises „Euroopa algatus mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet” määratleti meetme neli prioriteetset tegevusvaldkonda: õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine liikmesriikides; ettevõtlusele soodsama õhkkonna loomine; parimate tavade edendamine ning mikrokrediidiga tegelevatele asutustele täiendava finantskapitali pakkumine. Nimetatud tegevuskava rakendamiseks panid komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2008. aastal kõigepealt aluse algatusele JASMINE (Joint Action to Support Micro-finance Institutions in Europe - Euroopa mikrokrediidiasutuste toetamise ühismeede), mille raames nõustatakse muid mikrokrediiti andvaid finantsasutusi kui pangad ning kasutatakse rahastamiseks EIP pakutavat 20 miljoni euro suurust üldsummat.
(3)
Komisjoni 24. mai 2006. aasta teatises „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks - ELi panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” nenditi, kui oluline on tagada kõigile inimväärne töö, ja seda kinnitati ka Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsioonis inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (4).
(4)
Pittsburghis 24.-25. septembrini 2009 toimunud G-20 tippkohtumisele järgnenud G-20 juhtide avalduses võeti kohustus parandada vaeste juurdepääsu finantsteenustele näiteks mikrokrediidi kaudu. Juhid võtsid samuti kohustuse luua rahvusvaheline finantsalase kaasamise eksperdirühm, kes vaatleb, milliseid kogemusi on saadud uudse lähenemisega finantsteenuste pakkumisel vaestele, edendab tõhusat reguleerimist ja poliitika kujundamist ning töötab välja standardid rahastamisele juurdepääsu, finantsalaste teadmiste ja tarbijakaitse kohta.
(5)
Oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsioonis ning soovitustes komisjonile Euroopa algatuse kohta mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet, nõudis Euroopa Parlament, et komisjon suurendaks oma jõupingutusi mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Lisaks kiitis Euroopa Parlament heaks, et antakse veel 4 miljonit eurot katsemeetme toetuseks, mida tuleb rakendada algatuse JASMINE raames. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles ka kaasfinantseerima eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele suunatud mikrokrediidi projekte.
(6)
Tuleb tugevdada liidu ja liikmesriikide jätkuvaid pingutusi suurendada piisavas ulatuses juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st isikud, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus, kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad või haavatavamad isikud, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, tehes seda aktiivselt naiste ja meeste võrdseid võimalusi edendades.
(7)
Komisjoni 3. juuni 2009. aasta teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel” rõhutati vajadust pakkuda uut võimalust töötutele ja luua ettevõtluse alustamise võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, kellel on raskusi tavapärasele laenuturule juurdepääsuga. Lisaks praegustele vahenditele on vaja erimeetmeid, millega veelgi enam tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste võetavaid meetmeid, ilma et see piiraks liikmesriikide meetmeid. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku uue kogu ELi hõlmava mikrokrediidirahastu (edaspidi „rahastu”) loomiseks, et parandada teatavate riskigruppide võimalusi saada mikrokrediiti ning veelgi enam toetada ettevõtluse, sotsiaalse ettevõtluse ja mikroettevõtete arengut. Et rahastu oleks tulemuslik, pikaajalise mõjuga, jõuaks võimalike soodustatud isikuteni ja toimiks nii kohaliku arengu- kui ka majanduspoliitika ennetava osana, võivad liikmesriigid luua riiklikud kontaktpunktid, et edendada, koordineerida, hinnata ja seirata kõiki nende territooriumil asuva rahastu võetavaid meetmeid.
(8)
Haavatavamatele isikutele, kes on Euroopa Liidus ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule pääsemisel, pakuvad järjest enam mikrorahastamist mitteärilised mikrokrediiti väljastavad asutused, krediidiühistud ja pangad, kes rakendavad ettevõtete sotsiaalse vastutustunde põhimõtet. Rahastu peaks aitama kommertspangandust täiendavaid teenusepakkujaid, tehes mikrorahastamise üha kättesaadavamaks, et rahuldada nõudlust selle praegusel tasemel.
(9)
Paljudel juhtudel pakuvad Euroopa Liidus mikrokrediiti kommertspangad ning neist peaksid saama rahastu olulised partnerid, et taastada usaldus laenuturul ning keskenduda peamiselt neile klientidele, kellel puudub laenuvõime.
(10)
Käesoleva otsuse alusel mikrokrediiti andvad avalik- ja eraõiguslikud organid järgivad vastutustundlike laenutehingute põhimõtet ja väldivad seega eelkõige eraisikute ja ettevõtete ülelaenamist.
(11)
Lisaks raskustele laenuturule pääsemisel on mikroettevõtete loomise ja arendamise peamisi takistusi ka sotsiaalne tõrjutus ja ebakindlus üleminekul töötu või sotsiaalabi saaja staatusest füüsilisest isikust ettevõtjaks. Euroopa mikrorahastamise vahendite abil on võimalik toetada sellise sotsiaalse majanduse struktuure, millega abistatakse tõrjutud inimesi nende taasintegreerumisel ühiskonda ja mis aitavad neil arendada minimaalseid oskusi, mis on vajalikud kestva äriprojekti algatamiseks.
(12)
Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses eespool mainitud Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooniga. Veelgi enam, kogu ELi hõlmav rahastu tagaks rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavate vahendite sihipärase kasutamise ja hoiaks ära erisuguse lähenemise, suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist. Et kasutada ära rahvusvaheliste finantsasutuste, eelkõige Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kogemusi, peaks mikrokrediidirahastu põhinema ühisel haldamisel.
(13)
Rahastu rahastatavad meetmed peaksid olema ühtsed ja sobima kokku muu liidu poliitikaga ning kooskõlas aluslepingute sätetega ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega. Rahastu meetmed ja muud liidu meetmed, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendid, algatus JASMINE, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning Euroopa Sotsiaalfond, peaksid üksteist vastastikku täiendama.
(14)
Käesolevas otsuses peaks „väikerahastamine” hõlmama tagatisi, mikrokrediiti, käesoleva otsusega hõlmatud isikutele ja mikroettevõtetele väljastatavat kapitali ja kvaasikapitali, ning mikrokrediit peaks olema defineeritud laenuna, mis on väiksem kui 25 000 eurot. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta) (5) on „mikrokrediit” defineeritud laenudena, mis on väiksemad kui 25 000 eurot, ja „mikroettevõte” ettevõttena, milles on vähem kui kümme töötajat, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, ning mille aastakäive ja/või aastabilanss on kuni 2 miljonit eurot, ning need määratlused peaksid sobima ka käesoleva otsuse puhul.
(15)
Käesolevas otsuses ning kooskõlas liikmesriikide sätetega peaks kasutama mõistet „sotsiaalne mikroettevõte” sellise mikroettevõtte tähenduses, kes toodab kaupu ja teenuseid selgel sotsiaalsel eesmärgil või kes pakub kogukonna liikmetele teenuseid mittetulunduslikul eesmärgil.
(16)
Rahastut tuleb rakendada asjakohaste meetmete abil, mis hõlmavad riskijagamist, tagatisi, kapitaliväärtpabereid ja võladokumente, mida mikrorahastajatele pakuvad rahvusvahelised finantsasutused. Rahastu tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb selle tööd koordineerida ja teha kooskõlas Euroopa ja riiklike rahastamisvahenditega ning riiklike finantsasutustega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Asutamine
Käesolevaga asutatakse Euroopa tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu, mida nimetatakse Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (edaspidi „rahastu”).
Artikkel 2
Eesmärk
1. Rahastu tagab ühenduse vahendid, millega suurendatakse mikrorahastamise võimalust ja kättesaadavust
a)
isikutele, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavamatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele;
b)
mikroettevõtetele, eriti sotsiaalsetele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, mis võtavad tööle punktis a nimetatud inimesi.
2. Rahastuga pakutakse ühenduse ressursse mikrokrediidi võtmiseks, edendades aktiivselt naiste ja meeste võrdseid võimalusi.
Artikkel 3
Eelarve
1. Liidu eelarvest eraldatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 rahastu tarvis 100 miljonit eurot.
2. Iga-aastased assigneeringud otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse raames, sealhulgas kohaldatakse vajaduse korral eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punkti 37, või vastavalt muudele selles kokkuleppes ette nähtud vahenditele.
3. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud abimeetmeteks eraldatav kogueelarve ei ületa 1 % rahastu eelarvest, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõikes 1.
4. Rahalise toetusega kaetakse rahastu kõik kulud, sealhulgas artikli 5 lõikes 2 osutatud ühenduse toetust haldavate rahvusvaheliste finantsasutuste halduskulud ning kõik muud abikõlblikud kulud.
Artikkel 4
Abikõlblikud meetmed ja toetusesaajad
1. Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid:
a)
tagatised ja riskijagamisvahendid;
b)
kapitaliväärtpaberid;
c)
võladokumendid;
d)
toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine, mis on otseselt vajalikud käesoleva otsuse tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.
2. Rahastut võivad kasutada kõik liikmesriikides asuvad riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik- ja eraõiguslikud organid, mis annavad mikrokrediiti isikutele ja mikroettevõtetele liikmesriikides.
3. Et jõuda lõplike toetusesaajateni ning luua konkurentsivõimelisi ja elujõulisi mikroettevõtteid, peavad lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslikud organid tegema tihedat koostööd organisatsioonidega, kes esindavad mikrokrediidi lõplike saajate huvisid, ja eelkõige ESFi toetatavate organisatsioonidega, kes pakuvad lõplikele toetusesaajatele nõustamis- ja koolitusprogramme.
Artikkel 5
Haldamine
1. Komisjon haldab rahastut kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7).
2. Et rakendada artikli 4 lõikes 1 nimetatud meetmeid, v.a artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud toetusmeetmeid, sõlmib komisjon rahvusvaheliste finantsasutustega, eelkõige EIPga ja EIFga, kokkulepped kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 53d ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) artikliga 43. Need kokkulepped sisaldavad üksikasjalikke sätteid neile asutustele antud ülesannete täitmise kohta, sealhulgas sätteid, millega täpsustatakse vajadust tagada vastastikune täiendavus ja kooskõla olemasolevate Euroopa ja riiklike rahastamisvahenditega ning edendada igakülgset ja tasakaalustatud jaotuvust liikmesriikide vahel.
3. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud kokkulepetes tuleb artiklis 2 ette nähtud eesmärkide täitmiseks ja artiklis 4 ette nähtud meetmete rakendamiseks sätestada ka rahvusvaheliste finantsasutuste kohustus eraldada ressursse ja tulusid, sealhulgas dividende ja tagasimakseid artikli 4 lõike 1 punktides a, b või c osutatud meetmetele, kuue aasta jooksul alates rahastu alustamiskuupäevast.
4. Rahastu sulgemise korral makstakse Euroopa Liidule võlgnetav osa Euroopa Liidu üldeelarvesse.
5. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud finantsasutused sõlmivad kirjalikud kokkulepped artikli 4 lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslike mikrokrediidi väljastajatega, sätestades nende kohustused, mille kohaselt nad peavad kasutama rahastu rahalisi vahendeid kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja esitama teabe artikli 8 lõikes 1 osutatud aastaaruannete koostamiseks.
6. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud toetusmeetmete eelarvet haldab komisjon.
Artikkel 6
Nõuetele vastavus
Rahastu rahastatavad meetmed peavad vastama asutamislepingu sätetele ja selle alusel vastu võetud aktidele.
Artikkel 7
Ühenduse finantshuvide kaitse
1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul kaitstakse liidu finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust tõkestavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult välja makstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).
2. Käesoleva otsuse alusel rahastatavate liidu meetmete puhul on OLAFile antud volitused korraldada inspekteerimisi määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 alusel liidu õiguse mis tahes sätete rikkumiste, sealhulgas rahastuga seoses ette nähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmise puhul, mille on põhjustanud ettevõtja tegevus või tegevusetus, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu on kahjustanud või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda liidu täidetavat eelarvet.
3. Kõik käesoleva otsuse rakendusmeetmed sisaldavad viidet käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 ning neis nähakse eelkõige ette järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtavate auditite kaudu, sealhulgas vajaduse korral kohapeal tehtavate auditite kaudu.
Artikkel 8
Aastaaruanne
1. Artikli 5 lõikes 2 osutatud rahvusvahelised finantsasutused edastavad komisjonile rakendamise aastaaruanded, milles esitatakse toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid, rahaliste vahendite jaotus ja kättesaadavus sektorite ja toetusesaajate lõikes, heakskiidetud või tagasilükatud taotlused, sõlmitud kokkulepped, rahastatud meetmed ja tulemused.
2. Hiljemalt 8. aprilliks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal käesoleva otsuse alusel võetud meetmete kohta. Aastaaruanne peab põhinema lõikes 1 osutatud rakendamisaruannetel. Eelkõige peab selles olema esitatud teave rahuldatud või tagasilükatud taotluste, sõlmitud lepingute, rahastatud meetmete, toetusesaajate koguarvu ja liigituse kohta ning summade jaotuse kohta geograafiliselt ja sektorite lõikes.
Lisaks peab aastaaruanne sisaldama teavet rahastu mõju ja jätkusuutlikkuse kohta väljendatuna arvudes, kui palju on endiselt hõivatud inimesi ja tegutsevaid mikroettevõtteid rahastu toetusperioodi lõppedes. Lõpuks peab aastaaruanne sisaldama teavet nende meetmete ja teiste liidu meetmete, eelkõige ESFi meetmete vastastikuse täiendavuse kohta.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad pärast kolmanda aastaaruande esitamist ning komisjoni ettepanekul käesoleva otsuse uuesti läbi vaadata.
4. Lõikes 2 nimetatud aastaaruanne edastatakse teavitamiseks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.
5. Võttes aluseks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud aastaaruande, püüab komisjon tagada, et rahastu täidaks artiklis 2 sätestatud eesmärgi ja oleks kättesaadav kogu Euroopa Liidus neile, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus või kellel on raske pääseda tavapärasele laenuturule.
Artikkel 9
Hindamine
1. Komisjon korraldab omal algatusel ja tihedas koostöös artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvaheliste finantsasutustega vahepealseid ja lõpphindamisi. Vahehindamine viiakse ellu neli aastat pärast rahastu tegevuse algust ja lõpphindamine hiljemalt üks aasta pärast artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvahelistele finantsasutustele antud mandaadi lõppemist. Lõpphindamise käigus uuritakse eelkõige, mil määral on rahastu tervikuna saavutanud oma eesmärgid.
2. Hindamiste tulemused edastatakse teavitamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
Artikkel 10
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 25. märts 2010