РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 април 2011 година
за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя в Литва
(текст от значение за ЕИП)
(2011/240/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално глава 4 от приложение IХ към него,
като взе предвид искането,отправено от Литва,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможността при посочените в същия акт условия Литва да запази в сила за срок седем години след присъединяването, изтичащ на 30 април 2011 г., ограниченията за придобиване на земеделска земя от физически и юридически лица от други държави-членки на ЕС, които не пребивават или не са регистрирани, нито имат клон или агенция в Литва. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Посоченият преходен период може единствено да бъде удължен еднократно за срок от три години.
(2)
На 4 февруари 2011 г. Литва отправи искане за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя с 3 години.
(3)
Основната причина за наличието на преходен период беше необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанска дейност след въвеждането на единния пазар и прехода към Общата селскостопанска политика в Литва. По-специално той имаше за цел да отговори на възникналите опасения във връзка с евентуалното отражение на либерализирания режим на придобиване на земеделска земя върху сектора на селското стопанство, дължащо се на първоначалните големи разлики в цените на земята и доходите в сравнение с Австрия, Белгия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия, Люксембург, Нидерландия, Португалия, Испания, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-долу „ЕС-15“). Преходният период беше предназначен също за улесняване на земеделските стопани в процеса на реституция и приватизация на земеделска земя. В своя доклад от 16 юли 2008 г. за прегледа на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г. (наричан по-долу „средносрочен преглед от 2008 г.“), Комисията вече подчерта колко е важно горепосочената реформа в селското стопанство да приключи до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Поземлената реформа в Литва все още продължава. Данните, подадени от литовските власти, сочат, че има общо 429 000 ha държавни земи, за които трябва да се изяснят правата за собственост. Към настоящия момент са били приватизирани едва 77 200 ha държавни земеделски земи, а правата за собственост на 351 000 ha земеделски земи, които представляват 11,42 % от общата площ на земеделските земи в Литва, остават неизяснени.
(5)
Според литовските власти липсата на яснота по отношение на правата за собственост в съчетание с неблагоприятната структура на стопанствата неизбежно възпрепятства транзакциите със земите и консолидирането на земеделската земя. Фрагментирането на земята води обаче до по-ниска конкурентоспособност и по-слаба пазарна ориентация на стопанствата. В този контекст подадените от литовските власти данни за 2009 г. сочат, че през същата година 52,5 % от всички стопанства са били с площ до 5 ha.
(6)
Горепосочената по-ниска конкурентоспособност на литовското селско стопанство в сравнение с тази на селското стопанство в ЕС-15 се утежнява от трудния достъп до финансови средства и високите лихвени проценти, които се прилагат към търговските кредитни линии за придобиване на земеделска земя (над 10 % през 2009 г.).
(7)
Освен това неотдавнашната световна финансова и икономическа криза също се отрази отрицателно върху икономиката на Литва, и по-специално върху продажната цена на земеделските продукти. Според данните на литовската статистическа служба към правителството на Република Литва в сравнение с 2008 г. общият индекс на покупните цени за земеделски продукти през 2009 г. е бил 77,8. Спадът е бил особено голям в сектора на растениевъдството, където в сравнение с 2008 г. общият индекс на покупните цени за същите земеделски продукти през 2009 г. се е равнявал на 69,1.
(8)
С горепосочените фактори може да се обяснят все така значителните, макар и намаляващи с времето разминавания между доходите от селскостопанска дейност на стопаните в Литва и тези на стопаните в ЕС-15. По данни на ЕВРОСТАТ през 2009 г. нивото на доходите на стопаните в Литва е спаднало с 13,6 %, докато средната стойност на доходите в ЕС-27 е спаднала с 10,7 %.
(9)
Аналогично на равнището на доходите от селскостопанска дейност между Литва и останалите държави-членки на ЕС все още съществува разлика в продажните цени на земеделската земя. По данни на ЕВРОСТАТ в сравнение с останалите държави-членки на ЕС цените на парцелите земеделска земя в Литва продължават да бъдат ниски. Пълното сближаване на продажните цени на земеделска земя не беше предвидено, нито сметнато за необходима предпоставка за приключване на преходния период. Въпреки това разликите между продажните цени на земеделската земя в Литва и тези в ЕС-15 са толкова значителни, че е възможно да възпрепятстват плавния напредък към ценовото сближаване.
(10)
В този контекст могат да бъдат споделени предвижданията на литовските власти, според които отпадането на ограниченията на 1 май 2011 г. би оказало натиск върху цените на земята в Литва. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни сътресения на литовския пазар на земеделска земя.
(11)
С оглед на горепосоченото преходният период, посочен в глава 4 от приложение IX към Акта за присъединяване, следва да бъде удължен с три години.
(12)
Както вече беше подчертано в междинния преглед от 2008 г., с оглед на пълната подготовка на пазара за либерализацията и въпреки неблагоприятната икономическа конюнктура от изключително значение продължават да бъдат подобряването на кредитните и застрахователните условия за земеделските стопани и приключването на структурната реформа в селското стопанство.
(13)
Тъй като отвореният единен пазар винаги е стоял в основата на европейското благополучие, постъпването на повече чуждестранни капитали би довело също до потенциални ползи за земеделския пазар в Литва. Както беше подчертано в междинния преглед от 2008 г., чуждестранните инвестиции в сектора на селското стопанство биха могли да имат и значително дългосрочно въздействие върху осигуряването на необходимите капитал и ноу-хау, върху функционирането на пазарите на земя и върху производителността в селското стопанство. Постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването на право на собственост върху земеделска земя от чуждестранни собственици по време на преходния период би допринесло и за подготовката на пазара за пълна либерализация.
(14)
За целите на правната сигурност и за да се избегне правният вакуум в националната правна система на Литва след изтичане на сегашния преходен период, настоящото решение следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиване на земеделска земя в Литва, посочен в глава 4 от приложение IX към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 година.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 14 април 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
14. aprill 2011,
millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Leedus
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/240/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle IX lisa 4. peatükki,
võttes arvesse Leedu taotlust
ning arvestades järgmist:
(1)
2003. aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Leedu võib selles sätestatud tingimustel jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st kuni 30. aprillini 2011, jõusse sätted, mille kohaselt ei lubata omandada põllumajandusmaad muude ELi liikmesriikide füüsilistel ega juriidilistel isikutel, kelle tegevuskoht ei ole Leedus ja kes ei ole seal registreeritud ning kellel ei ole seal kohalikku filiaali ega esindust. See on ajutine erand kapitali vaba liikumise nõudest, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 63-66. Kõnealust üleminekuperioodi võib pikendada üksnes ühe korra kuni kolme aasta võrra.
(2)
Leedu esitas 4. veebruaril 2011 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seoses üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(3)
Üleminekuperioodi peamine eesmärk oli kindlustada Leedus ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale ülemineku raames põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused. Eelkõige oli üleminekuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile, kuna maa hind ja sissetulek erinevad palju Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavatest näitajatest. Üleminekuperiood pidi ka lihtsustama põllumajandusmaa tagastamist põllumajandustootjatele ja selle erastamist. Juba oma 16. juuli 2008. aasta aruandes 2003. aasta ühinemislepingu kohaste põllumajandusliku kinnisvara omandamisega seotud üleminekumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta vahearuanne”) rõhutas komisjon, kui oluline on viia eelnimetatud põllumajandusreform lõpule üleminekuperioodi lõpuks (1).
(4)
Maareform on Leedus endiselt käimas. Leedu ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on riigis kokku 429 000 ha riigimaad, mille omandiõigused vajavad selgitamist. Praegu on erastatud üksnes 77 200 ha riigi põllumajandusmaad ning 351 000 ha põllumajandusmaa (mis moodustab 11,42 % kogu Leedu põllumajandusmaast) omandiõiguste küsimus vajab endiselt lahendamist.
(5)
Leedu ametiasutuste hinnangul takistavad selguse puudumine omandiõiguse osas ja põllumajandusettevõtete ebasoodus struktuur paratamatult maatehinguid ning põllumajandusmaa ühendamist. Maa killustatus vähendab seevastu konkurentsivõimet ja põllumajandusettevõtete turule suunatust. Sellega seoses nähtub Leedu ametiasutuste avaldatud 2009. aasta andmetest, et kõnealusel aastal moodustasid kuni 5 ha suurused põllumajandusettevõtted 52,5 % kõikidest põllumajandusettevõtetest.
(6)
Leedu põllumajandussektori eespool osutatud probleemi, mis hõlmab madalamat konkurentsivõimet võrreldes EL 15 vastava sektoriga, süvendavad raskem juurdepääs rahalistele vahenditele ja põllumajandusmaa omandamisel kasutatavate kommertskrediidiliinide kõrgemad intressimäärad (2009. aastal rohkem kui 10 %).
(7)
Lisaks oli hiljutisel üleilmsel finants- ja majanduskriisil samuti negatiivne mõju Leedu majandusele ja eelkõige põllumajandustoodete müügihindadele. Vastavalt Leedu Vabariigi valitsuse alluvuses oleva Leedu Statistikaameti andmetele oli põllumajandustoodete ostuhindade koguindeks 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes 77,8. Langus oli eriti märkimisväärne taimekasvatussektoris, kus nimetatud põllumajandustoodete ostuhindade koguindeks 2009. aastal oli võrreldes 2008. aastaga 69,1.
(8)
Eespool osutatud tegureid arvesse võttes on võimalik seletada jätkuvalt olulist, kuigi aja jooksul vähenevat erinevust Leedu ja EL 15 põllumajandustootjate põllumajandustuludes. Eurostati andmetel vähenes põllumajandustootjate sissetulek Leedus 2009. aastal 13,6 %, samas kui EL 27 keskmine sissetulek vähenes 10,7 %.
(9)
Sarnaselt põllumajandustulu tasemele püsib endiselt lõhe ka Leedu ja muude ELi liikmesriikide põllumajandusmaa müügihindades. Eurostati andmete kohaselt püsivad Leedu põllumajanduslike maatükkide hinnad võrreldes muude ELi liikmesriikidega endiselt madalad. Põllumajandusmaa müügihindade täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega peetud üleminekuperioodi lõpetamise vajalikuks eeltingimuseks. Siiski võivad Leedu ja EL 15 põllumajandusmaa müügihindade märkimisväärsed erinevused takistada sujuvat arengut hindade ühtlustumise poole.
(10)
Selle taustal võib sarnaselt Leedu ametiasutustele eeldada, et piirangute kaotamine 1. mail 2011 avaldaks Leedus maa hindadele survet. Seepärast püsib tõsiste häirete oht Leedu põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu.
(11)
Seepärast tuleks pikendada ühinemisakti IX lisa 4. peatükis osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
(12)
Nagu märgiti juba 2008. aasta vahearuandes, on selleks, et turg liberaliseerimiseks täielikult ette valmistada, isegi rasketes majandusoludes jätkuvalt ülioluline toetada selliste tegurite parandamist nagu põllumajandustootjatele suunatud krediidi- ja kindlustusvahendid ning üleminekuperioodil põllumajandusreformi lõpuleviimine.
(13)
Kuna Euroopa heaolu tuumaks on alati olnud avatud ja ühtne turg, võib väliskapitali suurem sissevool samuti elavdada Leedu põllumajandusmaa turgu. Nagu rõhutatud 2008. aasta vahearuandes, oleks põllumajandussektoris tehtavatel välisinvesteeringutel pikaajaline mõju kapitali ja oskusteabe kättesaadavusele, mis on oluline maaturu toimimise ja põllumajandusliku tootlikkuse seisukohast. Välisomandit käsitlevate piirangute progresseeruv vähendamine üleminekuperioodil aitaks turul valmistuda täielikuks liberaliseerimiseks.
(14)
Õiguskindluse huvides ja selleks, et Leedu õigussüsteemis ei tekiks pärast praeguse üleminekuperioodi lõppu õiguslünka, peab käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Leedus põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi, millele on osutatud 2003. aasta ühinemisakti IX lisa 4. peatükis, tuleks pikendada kuni 30. aprillini 2014.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 13. aprill 2011