РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 август 2011 година
относно държавна помощ С 39/09 (ex N 385/2009) - Латвия - Публично финансиране на пристанищна инфраструктура на пристанище Ventspils
(нотифицирано под номер C(2011) 6043)
(само текстът на латвийски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/784/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С електронно уведомление от 26 юни 2009 г. съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз Латвия информира за мярка за предоставяне на публично финансиране за строителството на пристанищна инфраструктура на пристанище Ventspils.
(2)
С писмо от 15 декември 2009 г. Комисията информира Латвия, че е взела решение да започне официалната процедура по разследване, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на част от мярката.
(3)
Решението на Комисията за започване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „решение за откриване“). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
Комисията не получи мнения от заинтересовани страни. С писма от 16 март 2010 г., 7 април 2010 г., 12 април 2010 г. и 14 април 2010 г. латвийските власти представиха мненията си относно решението за откриване на процедура.
(5)
С писма от 21 септември 2010 г., 22 декември 2010 г. и 18 март 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писма от 8 октомври 2010 г., 20 януари 2011 г., 22 март 2011 г. и 31 март 2011 г. латвийските власти предоставиха необходимата информация.
(6)
Състояха се и няколко срещи между службите на Комисията и латвийските власти. Преди и след тези срещи латвийските власти предоставиха допълнителна информация.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРОЕКТЪТ
(7)
Целта на проекта е модернизирането на пристанищната инфраструктура. Проектът се състои от следните подпроекти, чието изпълнение е предвидено за 2010-2014 г.:
а)
строителство на терминал за сухи товари,
б)
строителство на котвена стоянка № 35,
в)
строителство на котвена стоянка № 12,
г)
реконструкция на северен вълнолом,
д)
драгиране на пристанищния басейн,
е)
строителство на подходна железопътна линия,
ж)
ремонт на кейовете за акостиране на корабите на пристанищната администрация,
з)
укрепване на брега на канала.
2.2. ОБХВАТ НА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ
(8)
В решението си от 15 декември 2009 г. (3) Комисията изразява мнението, че не е необходимо да вземе решение дали публичното финансиране на вълнолом, укрепването на брега на канала и ремонта на кейовете за акостиране, използвани от кораби на пристанищната администрация, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на ниво пристанищна администрация, тъй като такава помощ би била съвместима с вътрешния пазар.
(9)
По отношение на публичното финансиране на драгирането и подходната железопътната линия Комисията счете, че то включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и обяви помощта на ниво пристанищна администрация за съвместима с вътрешния пазар.
(10)
По отношение на публичното финансиране на нов терминал и две котвени стоянки Комисията счете, че то включва държавна помощ на ниво пристанищна администрация. Комисията стигна до заключението, че помощта за пристанищната администрация е съвместима с вътрешния пазар.
(11)
Терминалът за сухи насипни товари и двете котвени стоянки ще бъдат експлоатирани от частни страни. За тази цел пристанищната администрация ще сключи концесионни договори за срок от 35 години с доставчиците на пристанищни услуги. Няма да бъде проведена тръжна процедура за сключването на концесионни договори. Предварително е определена концесионната такса, която ще заплащат избраните доставчици на пристанищни услуги, въз основа на оценка, извършена от независим експерт.
(12)
В решението си от 15 декември 2009 г. Комисията изрази съмнения, че концесионната цена включва държавна помощ. Въз основа на наличната към онзи момент информация Комисията не успя да стигне до заключение дали публичното финансиране на нивото на тримата концесионери на съобразената с потребителите пристанищна инфраструктура има характера на помощ.
(13)
Комисията също така установи, че крайните потребители ще имат достъп до новопостроената инфраструктура при недискриминационни условия.
(14)
Следователно единствено потенциална помощ на ниво концесионери подлежи на официална процедура по разследване.
2.3. КОНЦЕСИОННИ ДОГОВОРИ
2.3.1. ТЕРМИНАЛ ЗА СУХИ НАСИПНИ ТОВАРИ
(15)
Пристанищната администрация възнамерява да сключи концесионен договор за експлоатиране на новопостроения терминал с […] (4). Понастоящем операторът извършва дейности по обработка на товари на територията, отдадена под наем от пристанищната администрация […], въз основа на споразумение за преотдаване, сключено с […].
(16)
Според латвийските власти […] възнамерява да разшири дейностите си и да използва наетата територия в нейната цялост за собствените си дейности, като следователно планира да прекрати договора за преотдаване.
(17)
Пристанищната администрация взе решение да построи нов терминал и впоследствие да предостави концесия на […], така че […] да може да продължи дейностите си на пристанището.
2.3.2. КОТВЕНА СТОЯНКА № 35 ЗА ТЕЧНИ ТОВАРИ
(18)
Според латвийските власти възстановяването на капацитета за течни товари на пристанище Ventspils е свързано точно с това местоположение поради ограничения, свързани с изискваната дълбочина за приемане на кораби за течни товари със съответния тонаж.
(19)
В момента цялата територия в съседство се отдава под наем на […]. Латвийските власти имат намерение да сключат концесионен договор за експлоатиране на новата котвена стоянка с […], който обработва течни товари на пристанището и следователно вече притежава необходимото оборудване за трансбордиране на течни товари, включително и противопожарно оборудване.
2.3.3. КОТВЕНА СТОЯНКА № 12 ЗА ОБЩИ И НАСИПНИ ТОВАРИ
(20)
Един от потребителите на котвената стоянка ще бъде дъщерно дружество на […], което възнамерява да създаде фабрика за строителни модули на територията на пристанището въз основа на дългосрочно споразумение за наем на земи, сключено с пристанищната администрация. Строителните модули ще бъдат транспортирани до експортни пазари от кораби ро-ро.
(21)
Транспортът на модулите от самата фабрика до котвената стоянка ще бъде извършен с железопътен и сухопътен транспорт през територията на универсален терминал № 2, управляван от […]. С тази цел след построяването на котвената стоянка ще бъде подписано тристранно споразумение между […], […] и пристанищната администрация.
(22)
Според латвийските власти […] и […] са единствените потенциални оператори на котвена стоянка № 12. Пристанищната администрация първоначално възнамеряваше да предостави концесия на […].
2.4. ОСНОВАНИЯ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА МЯРКАТА НА НИВО КОНЦЕСИОНЕРИ КАТО ПОМОЩ
2.4.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(23)
В решението си за откриване на процедура Комисията изрази предварителното становище, че не са изцяло изпълнени критериите, необходими за достигане на заключение, че пристанищната администрация действа като частен инвеститор, когато определя концесионните такси за бъдещи концесионери.
(24)
Комисията изрази съмнения както по отношение на методиката, използвана за определяне на самата концесионна такса, така и по отношение на независимия характер на експертната оценка.
2.4.1.1. Методики, използвани от пристанищната администрация за определяне на концесионните такси
(25)
Независимият експерт, който оцени концесионните такси, използва две различни методики, а именно сравнителен анализ и приходен подход. По отношение на котвената стоянка за течности, експертът е използвал единствено приходен подход.
(26)
По отношение на сравнителния анализ Комисията отбеляза, че се основава главно на действащи договори на самото пристанище. Следователно Комисията изрази съмнения относно надеждността му. Комисията отбеляза, че сравнителният анализ не може да бъде убедителен, тъй като няма индикации, че по използваните за справка договори се заплаща обусловена от пазара концесионна такса. Освен това Комисията отбеляза, че е извършен анализ по отношение на същите три концесионни споразумения както за терминала за сухи насипни товари, така и за котвена стоянка № 12 за общи и насипни товари въпреки факта, че тези терминали видимо се различават значително по своето естество.
(27)
По отношение на използвания в оценката приходен подход Комисията отбеляза, че очевидно той не отразява инвестиционните разходи в тяхната цялост във връзка с терминала за сухи насипни товари и котвена стоянка № 12.
2.4.1.2. Независимо естество на експертната оценка
(28)
Комисията отбеляза, че още през март 2006 г. е взето решение от пристанищния съвет, което свидетелства за ангажимента на пристанището за предоставяне на концесия за експлоатиране на котвена стоянка № 35 на […] след приключване на строителните дейности. Там се уточнява методиката за изчисление на концесионната такса въз основа на същите принципи, които са залегнали в независимата оценка. Впоследствие Комисията изрази съмнения по отношение на независимото естество на оценката като такава.
2.4.1.3. Заключение
(29)
Комисията отбеляза, че публичното финансиране на строителството на терминал и две котвени стоянки изглежда осигурява селективно икономическо предимство на операторите на въпросната инфраструктура и следователно представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2.4.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(30)
Предварителното становище на Комисията е, че всяка помощ за концесионерите би представлявала оперативна помощ, която облекчава разходите, които те биха покрили при обичайни обстоятелства. Според практиката на Съда тази оперативна помощ по същество е несъвместима с вътрешния пазар (5).
3. МНЕНИЯ ОТ ЛАТВИЯ
3.1.1. КОНЦЕСИОНЕРИТЕ
(31)
Латвийските власти твърдят, че тримата оператори са избрани от пристанищната администрация по обективни съображения и представляват най-жизнеспособната алтернатива като оператори на новоизградената инфраструктура.
3.1.1.1. Терминал за сухи насипни товари
(32)
Пристанищната администрация възнамерява да предостави концесията за експлоатиране на терминала за сухи насипни товари на […], чиято основна дейност е трансбордиране на дървесина. Латвийските власти обясняват, че присъствието на […] на пристанището е ключово поради особеното значение на износа на дървесина за региона.
(33)
Както бе обяснено по-горе, […] понастоящем предоставя услуги по обработка на товари на територията, отдадена под наем от пристанищната администрация на […] въз основа на споразумение за преотдаване, сключено с […]. Предвид намерението на […] да разшири дейностите си и да използва наетата територия в нейната цялост, през октомври 2005 г. пристанищният съвет прие решение за строителството на нов терминал и впоследствие предостави концесията за експлоатирането му на […] (вж. приложение I).
(34)
Латвийските власти твърдят, че решението за възлагане на концесионен договор точно на този оператор се основава на чисто обективни търговски съображения. В този смисъл латвийските власти подчертават, че […] представлява най-осъществимото решение за експлоатиране на терминала, тъй като вече притежава оборудването, необходимо за обработка на сухи товари. Освен това друг потенциален концесионер не е проявил интерес към експлоатирането на терминала за сухи насипни товари. Латвийските власти подчертават, че е в интерес на пристанищната администрация да започне преговори с всички потенциално заинтересовани страни, и по-специално поради факта, че значителна част от земите на пристанището остава неизползвана.
(35)
[…] трансбордира повече от […] хиляди м3 на година на пристанището и следователно вече е създадена солидна бизнес мрежа. Пристанищната администрация счита, че дружеството би могло да поддържа такъв оборот на товари в бъдеще и следователно предлага необходимите гаранции по отношение на възстановяването на инвестициите, извършени от пристанищната администрация.
3.1.1.2. Котвена стоянка № 35
(36)
Котвената стоянка ще замени кей № 1 за трансбордиране на опасни течни товари. Кеят вече е остарял и следователно не може да бъде използван за обработката на товари. Както бе обяснено по-горе, възстановяването на капацитета за течни товари на пристанище Ventspils е свързано точно с това местоположение поради изисквания за безопасността и ограничения, свързани с дълбочина за кораби за течни товари с определен тонаж.
(37)
Латвийските власти заявяват, че предоставянето на концесията за експлоатиране на котвена стоянка № 35 на различно дружество не е възможно на практика точно поради специфичното местоположение на въпросната инфраструктура в рамките на пристанището. Понастоящем цялата пристанищна територия в съседство се отдава под наем на […] (вж. приложение II).
(38)
Освен това се твърди, че подобно на […], тъй като вече обработва течни товари на пристанище Ventspils, […] притежава цялото необходимо оборудване за трансбордиране на течни товари, което е ключово за експлоатирането на котвената стоянка.
3.1.1.3. Котвена стоянка № 12
(39)
Проектът има за цел да увеличи капацитета за разтоварване на общи товари. Латвийските власти обясняват, че решението за строителство на котвената стоянка е свързано със сключването на дългосрочно споразумение за наем от пристанищната администрация с дъщерното дружество на […]. Дъщерното дружество на […] възнамерява да създаде фабрика за строителни модули на територията на пристанището. Строителните модули могат да бъдат транспортирани до експортни пазари единствено от кораби ро-ро.
(40)
Латвийските власти обаче подчертават, че преди сключването на договора за наем с […] пристанищната администрация взе участие в различни тръжни процедури, организирани от спедитори и потенциални концесионери на котвена стоянка № 12 като […], но без успех.
(41)
Според латвийските власти транспортът на модулите от самата фабрика до котвената стоянка ще бъде извършен с железопътен и сухопътен транспорт през територията на универсален терминал № 2, управляван от […]. С тази цел след построяването на котвената стоянка ще бъде подписано тристранно споразумение между […], […] и пристанищната администрация.
(42)
Освен това латвийските власти заявяват, че има само двама потенциални оператори на котвената стоянка, т.е. […] и […]. С мненията, представени в контекста на официалната процедура по разследване, латвийските власти са изяснили, че концесионният договор за експлоатирането на котвената стоянка ще бъде възложен на […].
(43)
Като се има предвид, че единственият начин за доставка на строителните модули от фабриката до котвена стоянка № 12 е през територията, отдадена под наем на […] (вж. приложение III), пристанищната администрация счита, че […] осигурява най-реалистичната алтернатива.
(44)
Освен това латвийските власти подчертават, че площта на пристанищния парцел в съседство с котвената стоянка не позволява складирането на товари. Следователно е необходимо да се осигурят надеждни връзки с други части на пристанището, в които е възможно складирането.
(45)
Твърди се и, че като се вземат предвид както местоположението на котвената стоянка, така и техническите параметри, котвената стоянка ще обслужва спедитори, намиращи се на площ от 12 ха, независимо от вида обработвани товари.
3.1.2. ЕКСПЕРТНА ОЦЕНКА
(46)
За всеки концесионен договор за съобразена с потребителите инфраструктура са изготвени отделни оценки. Латвийските власти твърдят, че тези оценки са извършени съгласно латвийските стандарти за оценяване и международните стандарти за оценяване.
(47)
По отношение на използваната методика латвийските власти подчертават, че предвид местоположението и характеристиките на пристанищата в Рига и Лиепаджа сравнителният анализ (така наречения сравнителен подход) е напълно надежден. Концесионните такси, изплатени от доставчиците на услуги, които извършват дейност на тези пристанища, са обявени от самите пристанищни власти и следователно следва да се приемат за надеждни.
(48)
Според латвийските власти преразгледаните оценки, основани на анализ на паричния поток, следва и да разсеят съмненията на Комисията по отношение на техния независим характер.
(49)
Впоследствие Комисията ще уточни на свой ред използваната от експерта методика при определяне на концесионните такси.
3.1.2.1. Терминал за сухи насипни товари
(50)
Оценката се основава на два метода, както следва:
(51)
Сравнителният анализ се извършва по отношение на три договора на пристанище Ventspils, които се считат за съпоставими. Експертът е използвал коефициент за корекция за определяне на адекватна концесионна такса. Следните фактори са взети предвид: време и условия на сключване на договора, местоположение, описание на котвените стоянки, наета площ, технически условия на терминалите и достъп до комунални услуги.
(52)
Изчислената концесионна такса е равна на […] EUR на кв.м годишно. Оценителят определя концесионната такса от […] EUR на кв.м годишно.
(53)
Приходният подход се използва за оценяване на това дали дисконтираните стойности на бъдещ приход позволяват пълното покриване на общите инвестиционни разходи (включително и разходи за зоната за товарене, драгиране и подходната железопътна линия) и представя финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират с процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(54)
Независимата оценка взема предвид приходите от пристанищни тарифи и такси и приходите от използването на пристанищни парцели и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи.
(55)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на ползите и разходите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Финансовите показатели обосновават концесионна такса от поне […] EUR на кв.м годишно за среден оборот на товари от […] тона годишно и […] EUR на кв.м годишно за среден оборот на товари от […] тона годишно. Ако средният оборот надвишава […] тона годишно, концесионната такса може да бъде на минимални нива.
(56)
Предвид прогнозния среден оборот на товари от […] тона годишно, независимият оценител стига до заключението, че е обоснована годишна концесионна такса от между […] EUR и […] EUR на кв.м годишно.
(57)
Предвид двата посочени по-горе метода, независимият оценител е определил концесионна такса от […] EUR на кв.м годишно.
(58)
Таблицата по-долу представя стойностите на финансовите показатели по проекта, като се вземе предвид произтичащата концесионна такса:
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(59)
Така оценката на независимия оценител потвърди целесъобразността на концесионната такса, изчислена съгласно посоченото по-горе, т.е. […] EUR на кв.м годишно.
3.1.2.2. Котвена стоянка № 35
(60)
Приходният подход представя финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират със същия процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(61)
Независимата оценка взема предвид прихода от пристанищни тарифи и такси и прихода от използването на пристанищни земи и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи.
(62)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на разходите и ползите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Финансовите показатели обосновават годишна концесионна такса от над […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно и по-висока от […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно. При по-висок оборот на товари концесионната такса може да бъде на минимални нива.
(63)
Предвид 30-годишния срок за амортизация на дълбоководни котвени стоянки, независимият оценител е определил стойността на концесионната такса на […] EUR годишно, т.е. 1/30 от инвестиционните разходи за котвена стоянка с изключение на дейностите по драгиране.
(64)
Таблицата по-долу посочва финансовите резултати по проекта за годишен оборот на товари от […] тона, като се вземе предвид концесионна такса от […] EUR годишно. Общите инвестиционни разходи, включително и дейностите по драгиране, са взети предвид при изчисленията.
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(65)
Следователно оценителят е определил концесионна такса от […] EUR годишно (вместо […] EUR годишно, както бе предвидено първоначално).
3.1.2.3. Котвена стоянка № 12
(66)
Оценката се основава на два метода, т.е. сравнителен подход с анализ на сделки и приходен подход.
(67)
Първо, концесионният договор е съпоставен с три договора на пристанище Ventspils, които се приемат за съпоставими. Като се вземат предвид специфичните особености и характеристики на инфраструктурата, която е предмет на тези три договора, оценителят използва коефициент за корекция с цел определяне на адекватна концесионна такса. Следните фактори са взети предвид: време и условия на сключване на сделката, местоположение, описание на котвените стоянки, наета площ, технически условия на инфраструктурата и достъп до комунални услуги.
(68)
Изчислената концесионна такса е равна на […] EUR на кв.м годишно. Концесионната такса е определена на […] EUR на кв.м годишно.
(69)
Приходният подход се използва за оценяване на това дали дисконтираните стойности на бъдещ приход позволяват пълното покриване на общите инвестиционни разходи (включително и разходи за драгиране и подходна железопътната линия) и осигурява финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират с процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(70)
Независимата оценка взема предвид приходите от пристанищни тарифи и такси и приходите от използването на пристанищни земи и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи, включително и публичното финансиране.
(71)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на ползите и разходите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Независимият оценител е стигнал до заключението, че финансовите показатели (нетната настояща стойност е положителна) обосновават концесионна такса, не по-ниска от […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно и […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно.
(72)
С оглед на предвидения обем от […] тона годишно, оценителят е стигнал до заключението, че е обоснована концесионна такса от поне […] EUR на кв.м годишно.
(73)
Предвид двата посочени по-горе метода, независимият оценител е определил концесионна такса от […] EUR кв.м годишно.
(74)
Таблицата по-долу представя стойностите на финансовите показатели по проекта, като се вземе предвид произтичащата концесионна такса:
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(75)
Следователно оценката на независимия оценител потвърди целесъобразността на концесионната такса, изчислена според посоченото по-горе, т.е. […] EUR на кв.м годишно.
3.1.3. КОНЦЕСИОННАТА ТАКСА
(76)
Въз основа на извършените от независимия оценител оценки латвийските власти взеха решение за определяне на концесионните такси, както следва:
Концесионер
Инфраструктура
Независима оценка
(годишно)
Концесионна такса
(годишно)
[…]
Терминал за сухи насипни товари
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Котвена стоянка № 35
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Котвена стоянка № 12
[…] EUR
[…] EUR
4. ОЦЕНКА
4.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(77)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки и засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар, освен ако не е предвидено друго в ДФЕС.
(78)
Критериите, заложени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно с цел установяване дали мярката, предмет на уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички гореспоменати условия. А именно, финансовата помощ:
а)
е предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка,
б)
благоприятства определени предприятия или производството на някои стоки,
в)
нарушава или заплашва да наруши конкуренцията,
г)
засяга търговията между държавите-членки.
4.1.1. ИКОНОМИЧЕСКО ПРЕДИМСТВО
(79)
Според практиката (6) на Съда не е налице предимство за концесионерите, ако частен инвеститор би определил концесионна такса на същото ниво при подобни условия.
(80)
От самото начало Комисията отбелязва, че в този случай концесионните такси са определени предварително посредством отделни оценки, извършени от външен експерт. Латвийските власти са предоставили доказателства, че експертът има подходящо образование и опит.
(81)
Както бе посочено по-горе, независимият оценител сравнява изчислените концесионни такси с тези, определени по три договора на пристанище Ventspils, които се считат за съпоставими. Като се вземат предвид специфичните особености и характеристики на инфраструктурата, която е предмет на тези три договора, независимият оценител използва коефициент за корекция с цел определяне на адекватна концесионна такса.
(82)
Въпреки това въз основа на наличната информация Комисията не може да потвърди дали считаните за референтни договори са възложени чрез тръжна процедура или понастоящем има данни, че концесионните такси, изплатени въз основа на тези договори, могат да се приемат за пазарна цена.
(83)
С оглед на горното Комисията твърди, че сравнителният анализ не е достатъчно надежден и затова не може да бъде достатъчно основание за изключване на възможността концесионерите да са се възползвали от предимство.
(84)
Според втория метод, използван от независимия оценител, концесионните такси и другите приходи на пристанищната администрация биха гарантирали възстановяването на разходите за инфраструктурни инвестиции и определен процент на възвращаемост за 25 години. Пристанищната администрация е взела решение да определи концесионната такса за терминала за сухи насипни товари ([…] EUR на кв.м вместо […] EUR на кв.м годишно) и за котвена стоянка № 35 ([…] EUR вместо […] EUR годишно) значително над стойността, препоръчана от експерта. Следователно действителната възвращаемост, очаквана от пристанищната администрация, е значително по-висока в сравнение със стойността, изчислена от експерта.
(85)
В този смисъл Комисията стигна до заключението, че концесионната такса и другите приходи на пристанищната администрация ѝ позволяват да възстанови всички разходи за инфраструктурни инвестиции, включително и разходите за драгиране и подходна железопътна линия, и да осигури възвращаемост, която съответства на възвращаемостта, която би изисквал частен инвеститор.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че в този случай няма индикации, че пристанищната администрация е определила концесионни такси на ниво, което няма да осигури максимални приходи.
(87)
Включването на клауза за преглед позволява редовното преразглеждане на концесионната такса.
(88)
С оглед на гореспоменатото Комисията е на мнение, че в настоящия случай може да се стигне до заключението, че концесионната такса, определена както е посочено по-горе, не осигурява неоправдани предимства за концесионерите на съобразената с потребителите инфраструктура.
(89)
Това решение по никакъв начин не предопределя евентуален допълнителен анализ на Комисията що се отнася до правилата за обществени поръчки в ЕС или други общи принципи, заложени в ДФЕС.
4.1.2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(90)
Комисията счита, че публичното финансиране на съобразената с потребителите инфраструктура на пристанище Ventspils не осигурява икономическо предимство на ниво концесионери и мярката следователно не оказва влияние, като поставя избраните доставчици на услуги в по-благоприятно конкурентно положение спрямо конкурентни предприятия.
(91)
Съгласно практиката на съда за класифицирането на мярка като държавна помощ трябва да са изпълнени всички условия, заложени в член 107, параграф 1 от ДФЕС (7). Тъй като мярката, която ще приложат латвийските власти, не осигурява икономическо предимство за бъдещите концесионери, тя следователно не изпълнява кумулативно условията, необходими за определянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(92)
С оглед на гореспоменатото Комисията стигна до заключението, че публичното финансиране на строителството на съобразена с потребителите инфраструктура на пристанище Ventspils не включва помощ на ниво концесионери.
(93)
Това решение засяга единствено аспектите на държавна помощ и не засяга прилагането на други разпоредби от ДФЕС и по-специално концесиите на услуги.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Латвия планира да приложи в полза на пристанищната администрация във Ventspils във връзка със строителството на терминал за сухи насипни товари, котвена стоянка № 12 и котвена стоянка № 35, не включва държавна помощ на ниво концесионери по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Прилагането на мярката съответно се одобрява.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Латвия.
Съставено в Брюксел на 25 август 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
25. august 2011,
mis käsitleb Läti antud riigiabi C 39/09 (ex N 385/09) „Ventspilsi sadama infrastruktuuri riiklik rahastamine”
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 6043 all)
(Ainult lätikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/784/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1)
ning võttes arvesse järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikele 3 teatas Läti 26. juunil 2009 e-kirja teel meetmest, millega nähakse ette Ventspilsi sadama infrastruktuuri ehitamise riiklik rahastamine.
(2)
Komisjon teatas Lätile 15. detsembri 2009. aasta kirjaga, et ta otsustas algatada seoses meetme ühe osaga ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.
(3)
Menetluse algatamist käsitlev komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.
(4)
Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. Läti ametiasutused esitasid 16. märtsi 2010. aasta, 7. aprilli 2010. aasta, 12. aprilli 2010. aasta ja 14. aprilli 2010. aasta kirjadega oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta.
(5)
Komisjon küsis meetme kohta lisateavet 21. septembri 2010. aasta, 22. detsembri 2010. aasta ja 18. märtsi 2011. aasta kirjadega. Läti ametiasutused esitasid nõutud teabe 8. oktoobri 2010. aasta, 20. jaanuari 2011. aasta, 22. märtsi 2011. aasta ja 31. märtsi 2011. aasta kirjadega.
(6)
Lisaks toimus komisjoni talituste ja Läti ametiasutuste esindajate vahel mitmeid kohtumisi. Enne ja pärast neid kohtumisi esitasid Läti ametiasutused lisateavet.
2. KIRJELDUS
2.1. PROJEKT
(7)
Projekti eesmärk on uuendada sadama infrastruktuuri. Projekt koosneb järgmistest alaprojektidest, mis viiakse ellu ajavahemikul 2010-2014:
a)
puistlastiterminali ehitus;
b)
kai nr 35 ehitus;
c)
kai nr 12 ehitus;
d)
põhjapoolse lainemurdja ümberehitamine;
e)
sadama akvatooriumi süvendamine;
f)
juurdepääsuks vajalike raudteede ehitamine;
g)
sadamaasutuste laevadele sildumiseks ette nähtud sadamasildade renoveerimine;
h)
kanali kalda kindlustamine.
2.2. KÄESOLEVA OTSUSE REGULEERIMISALA
(8)
Komisjon leidis oma 15. detsembri 2009. aasta otsuses, (3) et puudub vajadus teha otsus selle kohta, kas lainemurdja, kanali ranniku kindlustamise ja sadamaasutuste laevade poolt sildumiseks kasutatavate sadamasildade renoveerimise riiklik rahastamine hõlmab riigiabi sadamaasutuste tasandil ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest selline abi oleks kokkusobiv siseturuga.
(9)
Süvendamise ja juurdepääsuks vajalike raudteede ehitamise riikliku rahastamisega seoses leidis komisjon, et see hõlmab riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning tunnistas sadamaasutuste tasandil antud abi kokkusobivaks siseturuga.
(10)
Uue terminali ja kahe kai riikliku rahastamisega seoses leidis komisjon, et see hõlmab riigiabi sadamaasutuste tasandil. Komisjon jõudis järeldusele, et sadamaasutustele antud abi on kokkusobiv siseturuga.
(11)
Puistlastiterminali ja kahte kaid hakkavad käitama eraõiguslikud isikud. Selleks sõlmivad sadamaasutused sadamateenuste pakkujatega 35 aastaks kontsessioonilepingud. Nimetatud lepingute sõlmimiseks ei korraldata pakkumismenetlust. Valitud sadamateenuste pakkujate makstav kontsessioonitasu on eelnevalt kindlaks määratud sõltumatu eksperdi hinnangu alusel.
(12)
Komisjon väljendas oma 15. detsembri 2009. aasta otsuses kahtlust, et kontsessioonitasu võib hõlmata riigiabi. Sellel ajal kättesaadava teabe põhjal ei olnud komisjonil võimalik kindlaks teha, kas sadama kasutajaspetsiifilise infrastruktuuri kolme kontsessiooni valdaja tasandil võimaldatav riiklik rahastamine kujutab endast riigiabi.
(13)
Samuti leidis komisjon, et lõppkasutajatel on juurdepääs äsja ehitatud infrastruktuurile mittediskrimineerivatel tingimustel.
(14)
Sellest tulenevalt käsitletakse ametliku uurimismenetluse raames ainult võimalikku abi kontsessiooni valdajate tasandil.
2.3. KONTSESSIOONILEPINGUD
2.3.1. PUISTLASTITERMINAL
(15)
Sadamaasutused kavatsevad sõlmida äsja ehitatud terminali käitamiseks kontsessioonilepingu ettevõtjaga […] (4). Praegu tegeleb käitaja lasti käitlemisega territooriumil, mille sadamaasutused on rentinud ettevõtjale […] ettevõtjaga […] sõlmitud edasirentimise lepingu alusel.
(16)
Läti ametiasutuste sõnul kavatseb ettevõtja […] oma tegevust laiendada ja kasutada renditud territooriumi täies ulatuses oma tegevuse tarbeks ning seetõttu kavatseb see ettevõtja edasirentimise lepingu lõpetada.
(17)
Sadamaasutused otsustasid ehitada uue terminali ja seejärel sõlmida kontsessioonilepingu ettevõtjaga […], et ettevõtja […] saaks sadamas tegutsemist jätkata.
2.3.2. KAI NR 35 VEDELLASTI JAOKS
(18)
Läti ametiasutuste sõnul on Ventspilsi sadamas vedellasti käitlemise võimekuse taastamine seotud selle konkreetse asukohaga, kuna asjakohase tonnaažiga vedellastilaevade vastuvõtmiseks peab sadam olema piisavalt sügav.
(19)
Kogu külgnev territoorium on praegu renditud ettevõtjale […]. Läti ametiasutused kavatsevad sõlmida uue kai käitamiseks kontsessioonilepingu ettevõtjaga […], sest see ettevõtja on käidelnud vedellasti sadamas ning omab seetõttu juba vedellasti ümberlaadimiseks vajalikke seadmeid, sealhulgas tulekustutusseadmeid.
2.3.3. KAI NR 12 ÜLD- JA PUISTLASTI JAOKS
(20)
Üheks kai kasutajaks saab ettevõtja […] tütarettevõtja, kes kavatseb ehitada sadama territooriumile sadamaasutustega sõlmitava pikaajalise maarendilepingu alusel ehitusmoodulite tehase. Ehitusmoodulid transporditakse eksporditurgudele ro-ro laevadega.
(21)
Moodulite transportimiseks tehasest kaile kasutatakse maanteed ja raudteed, mis asub ettevõtja […] käitatava üldterminali nr 2 territooriumi kõrval. Selleks allkirjastatakse ettevõtjate […] ja […] ning sadamaasutuste vahel pärast kai ehitamist kolmepoolne leping.
(22)
Läti ametiasutuste sõnul on ettevõtjad […] ja […] kai nr 12 ainsad potentsiaalsed käitajad. Algselt kavatsesid sadamaasutused sõlmida kontsessioonilepingu ettevõtjaga […].
2.4. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMINE SEOSES VAJADUSEGA TEHA KINDLAKS, KAS MEETME NÄOL ON TEGEMIST ABIGA KONTSESSIOONI VALDAJATE TASANDIL
2.4.1. RIIGIABI OLEMASOLU
(23)
Komisjon oli menetluse algatamise otsuses esialgsel seisukohal, et kriteeriumid, mis oleksid võimaldanud järeldada, et sadamaasutused käitusid tulevastelt kontsessiooni valdajatelt võetavate kontsessioonitasude kindlaksmääramisel erainvestorina, ei olnud täiel määral täidetud.
(24)
Komisjon kahtles nii kontsessioonitasude kindlaksmääramiseks kasutatud metoodikas kui ka eksperdi hinnangu sõltumatuses.
2.4.1.1. Metoodika, mida sadamaasutused kasutasid kontsessioonitasude kindlaksmääramiseks
(25)
Kontsessioonitasusid hinnanud sõltumatu ekspert on kasutanud kahte erinevat metoodikat, nimelt võrdlusuuringut ja tulust lähtuvat analüüsi. Vedellastikai puhul kasutas ekspert ainult tulust lähtuvat analüüsi.
(26)
Võrdlusuuringuga seoses täheldas komisjon, et selles tugineti peamiselt samas sadamas sel ajal kehtinud lepingutele. Seepärast kahtles komisjon võrdlusuuringu usaldusväärsuses. Komisjon märkis, et selline võrdlusuuring ei saa olla lõplik, sest puudus kinnitus selle kohta, et võrdluseks kasutatud lepingute alusel makstav kontsessioonitasu on turupõhine. Lisaks märkis komisjon, et analüüsi käigus käsitleti samu kontsessioonilepinguid nii puistlastiterminali kui ka üld- ja puistlasti jaoks ette nähtud kai nr 12 puhul, olenemata asjaolust, et need terminalid on oma laadilt olulisel määral erinevad.
(27)
Hindamisel kasutatud tulust lähtuva analüüsiga seoses täheldas komisjon, et selle analüüsi puhul ei ole võetud arvesse puistlastiterminali ja kai nr 12 kõiki investeerimiskulusid.
2.4.1.2. Eksperdihinnangu sõltumatus
(28)
Komisjon märkis, et juba 2006. aasta märtsis sadamaasutuste poolt vastu võetud otsus näitas sadama soovi sõlmida pärast ehitustööde lõppu kontsessioonileping ettevõtjaga […] kai nr 35 käitamiseks. Sõltumatus hinnangus kasutatud metoodika tugineb otsuses kasutatud kontsessioonitasu arvutamise metoodika põhimõtetele. Sellest tulenevalt kahtles komisjon hinnangu sõltumatuses.
2.4.1.3. Järeldus
(29)
Komisjon leidis, et terminali ja kahe kai ehitamise riikliku rahastamisega anti valikuline majanduslik eelis kõnealuse infrastruktuuri käitajatele ning seega on selle rahastamise näol tegemist abiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
2.4.2. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
(30)
Komisjon oli esialgsel seisukohal, et kontsessiooni valdajatele antav mis tahes abi kujutaks tegevusabi, vabastades need valdajad kuludest, mida nad tavapäraselt kandma peaksid. Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole selline tegevusabi põhimõtteliselt kokkusobiv siseturuga (5).
3. LÄTI MÄRKUSED
3.1.1. KONTSESSIOONI VALDAJAD
(31)
Läti ametiasutused on jätkuvalt seisukohal, et sadamaasutused on kolm käitajat valinud objektiivsetel alustel ning need käitajad on äsja ehitatud infrastruktuuri käitajatena kõige jätkusuutlikum valik.
3.1.1.1. Puistlastiterminal
(32)
Sadamaasutused kavatsevad sõlmida puistlastiterminali käitamiseks kontsessioonilepingu ettevõtjaga […], kes tegeleb peamiselt puidu ümberlaadimisega. Läti ametiasutused selgitavad, et ettevõtja […] kohalolu sadamas on äärmiselt oluline, sest puidueksport on piirkonna jaoks eriti tähtis.
(33)
Nagu eespool selgitatud, pakub ettevõtja […] praegu lasti käitlemise teenuseid territooriumil, mille sadamaasutused on rentinud ettevõtjale […] ettevõtjaga […] sõlmitud edasirentimise lepingu alusel. Arvestades, et ettevõtja […] kavatseb laiendada oma tegevust ja kasutada renditud territooriumi täies ulatuses, võttis sadama juhatus 2005. aasta oktoobris vastu otsuse ehitada uus terminal ning anda seejärel selle terminali käitamine kontsessioonilepingu alusel ettevõtjale […] (vt I lisa).
(34)
Läti ametiasutused on jätkuvalt seisukohal, et otsus sõlmida kontsessioonileping kõnealuse konkreetse käitajaga põhineb täielikult objektiivsetel kaubanduslikel kaalutlustel. Sellega seoses rõhutavad Läti ametiasutused, et ettevõtja […] on kõige mõistlikum valik terminali käitamiseks, sest ettevõtjal on juba puistlasti käitlemiseks vajalikud seadmed. Lisaks ei ole ükski teine potentsiaalne kontsessiooni valdaja väljendanud huvi puistlastiterminali käitamise vastu. Läti ametiasutused rõhutavad, et sadamaasutuste huvides on alustada läbirääkimisi kõigi potentsiaalselt huvitatud isikutega, eelkõige seetõttu, et märkimisväärne osa sadamaalast on ikka veel kasutamata.
(35)
Ettevõtja […] on juba laadinud sadamas ümber üle […] tuhande kuupmeetri aastas ning on seeläbi loonud kindla ärivõrgustiku. Sadamaasutused leiavad, et ettevõtja suudaks tulevikus sellist lastikäivet säilitada ning seega pakkuda nõutavaid tagatisi seoses sadamaasutuste tehtud investeeringute tagasi teenimisega.
3.1.1.2. Kai nr 35
(36)
Kaiga asendatakse ohtliku vedellasti ümberlaadimiseks ette nähtud sadamasild nr 1. Nimetatud sadamasild on praeguseks iganenud ning seetõttu ei saa seda lasti käitlemiseks kasutada. Nagu eespool selgitatud, on Ventspilsi sadamas vedellasti käitlemise võimekuse taastamine seotud selle konkreetse asukohaga ohutusnõuete piirangute pärast, mis on seotud asjaomase tonnaažiga vedellastilaevade vastuvõtmiseks nõutava sügavusega.
(37)
Läti ametiasutused väidavad, et kai nr 35 käitamiseks kontsessioonilepingu sõlmimine mõne teise ettevõtjaga ei ole praktikas võimalik just kõnealuse infrastruktuuri konkreetse asukoha tõttu sadamas. Praegu on kogu külgnev sadamaterritoorium renditud ettevõtjale […] (vt II lisa).
(38)
Peale selle väidetakse, et kuna ettevõtja […] on juba käidelnud vedellasti Ventspilsi sadamas, omab käitaja sarnaselt ettevõtjale […] vedellasti ümberlaadimiseks kõiki vajalikke seadmeid, mis on olulised kai käitamiseks.
3.1.1.3. Kai nr 12
(39)
Projekti eesmärk on suurendada üldlasti käitlemise võimekust. Läti ametiasutused selgitavad, et kai ehitamise otsus on seotud pikaajalise maarendilepingu sõlmimisega ettevõtja […] tütarettevõtjaga sadamaasutuste poolt. Ettevõtja […] tütarettevõtja kavatseb ehitada sadama territooriumile ehitusmoodulite tehase. Ehitusmooduleid saab eksporditurgudele transportida ainult ro-ro laevadega.
(40)
Läti ametiasutused rõhutavad siiski, et enne rendilepingu sõlmimist ettevõtjaga […] osalesid sadamaasutused mitmetel ekspediitorite ja kai nr 12 potentsiaalsete kontsessiooni valdajate korraldatud pakkumismenetlustel (näiteks ettevõtja […] korraldatud pakkumismenetlustel), kuid ei olnud seal edukad.
(41)
Läti ametiasutuste sõnul võib moodulite transportimiseks tehasest kaile kasutada ainult maanteed ja raudteed, mis asub ettevõtja […] käitatava üldterminali nr 2 territooriumi kõrval. Selleks allkirjastatakse ettevõtjate […] ja […] ning sadamaasutuste vahel pärast kai ehitamist kolmepoolne leping.
(42)
Lisaks väidavad Läti ametiasutused, et kai käitamiseks on ainult kaks potentsiaalset käitajat, st ettevõtjad […] ja […]. Ametliku uurimismenetluse raames esitatud märkustes on Läti ametiasutused selgitanud, et kontsessioonileping kai käitamiseks antakse ettevõtjale […].
(43)
Arvestades, et ehitusmooduleid on võimalik tehasest kaile nr 12 transportida ainult ettevõtjale […] renditud territooriumi kaudu (vt III lisa), peavad sadamaasutused ettevõtjat […] kõige tõenäolisemaks valikuks.
(44)
Peale selle rõhutavad Läti ametiasutused, et kaiga piirneva sadamakinnistu pind ei võimalda lasti hoiustamist. Seetõttu on oluline tagada usaldusväärne ühendus sadama teiste piirkondadega, kus hoiustamine on võimalik.
(45)
Lisaks väidetakse, et nii kai asukohta kui ka selle tehnilisi näitajaid arvesse võttes teenindaks kai kuni 12 ha suurusel alal paiknevaid ekspediitoreid, olenemata käideldava lasti liigist.
3.1.2. EKSPERDIHINNANG
(46)
Kasutajaspetsiifilise infrastruktuuriga seotud iga kontsessioonilepingut on hinnatud eraldi. Läti ametiasutused on seisukohal, et need hindamised on läbi viidud vastavalt Läti ja rahvusvahelistele hindamisstandarditele.
(47)
Kasutatava metoodikaga seoses rõhutavad Läti ametiasutused, et Riia ja Liepāja sadama asukohta ja iseärasusi arvesse võttes on võrdlusuuringu kasutamine (nn võrdlev lähenemisviis) täielikult usaldusväärne. Neis sadamates tegutsevate teenuseosutajate makstavad kontsessioonitasud on kindlaks määranud sadamaasutused ise ning neid tuleks seetõttu käsitada usaldusväärsetena.
(48)
Läti ametiasutuste sõnul peaks rahavoogude analüüsil põhinevad läbivaadatud hinnangud samuti vähendama komisjoni kahtlusi seoses nende hinnangute sõltumatusega.
(49)
Alljärgnevalt analüüsib komisjon omakorda üksikasjalikult eksperdi poolt kontsessioonitasude kindlaksmääramiseks kasutatud metoodikat.
3.1.2.1. Puistlastiterminal
(50)
Hinnang põhineb järgmisel kahel meetodil:
(51)
Võrdlusuuring hõlmab kolme lepingut, mida Ventspilsi sadam peab võrreldavaks. Ekspert kasutas piisava kontsessioonitasu kindlaksmääramiseks korrektsioonikoefitsiente. Arvesse võeti järgmisi tegureid: lepingu sõlmimise aeg ja tingimused, asukoht, kaide kirjeldus, renditav piirkond, terminalide tehniline seisukord ja juurdepääs rajatistele.
(52)
Arvutatud kontsessioonitasu on […] eurot ruutmeetri kohta aastas. Hindaja määratud kontsessioonitasu on […] eurot ruutmeetri kohta aastas.
(53)
Tulust lähtuvat analüüsi kasutatakse selleks, et hinnata, kas tulevikus saadava tulu diskonteeritud väärtus võimaldab täiel määral katta kõik investeerimiskulud (sealhulgas laadimisala, süvendamise ja juurdepääsuks vajaliku raudteega seotud kulud), ning selle analüüsi tulemusel koostatakse finantsprognoosid 25 aastaks. Hinnangulist tulu ja kulu korrigeeritakse 7,5 % diskontomääraga, mis näitab investeeringu riskisust.
(54)
Sõltumatus hinnangus võetakse arvesse sadamamaa ja -infrastruktuuri kasutamise eest makstavatest sadamatasudest ja -maksudest saadavat tulu. Arvesse võetakse kõiki investeerimiskulusid.
(55)
Lastikäibe erinevate tasemete alusel prognoositakse nüüdispuhasväärtus, sisemine tasuvuslävi ja kulu-tulu suhe kontsessioonitasude puhul, mis ulatuvad […] eurost ruutmeetri kohta kuni […] euroni ruutmeetri kohta aastas. Finantsnäitajad õigustavad vähemalt […] euro suurust kontsessioonitasu ruutmeetri kohta aastas, kui keskmine lastikäive oleks […] tonni aastas, ning […] euro suurust kontsessioonitasu ruutmeetri kohta aastas, kui keskmine lastikäive oleks […] tonni aastas. Kui keskmine lastikäive on üle […] tonni aastas, võib kontsessioonitasu olla minimaalne.
(56)
Arvestades, et keskmine prognoositud lastikäive on […] tonni aastas, järeldab sõltumatu hindaja, et kontsessioonitasu vahemikus […] eurost kuni […] euroni ruutmeetri kohta aastas on põhjendatud.
(57)
Võttes arvesse mõlemat eespool kirjeldatud meetodit, leidis sõltumatu hindaja, et kontsessioonitasu peaks olema […] eurot ruutmeetri kohta aastas.
(58)
Sellele kontsessioonitasule vastavad projekti finantsnäitajate väärtused on esitatud järgmises tabelis:
Lastikäive […] tonni, kontsessioonitasu […] eurot ruutmeetri kohta aastas, diskontomäär 7,5 %, kasvumäär 2,28 %
Näitaja
Ühtekuuluvusfondi toetuseta
Ühtekuuluvusfondi toetusega
Sisemine tasuvuslävi
[…] %
[…] %
Nüüdispuhasväärtus
[…]
[…]
(59)
Seega kinnitas sõltumatu hindaja hinnang, et eespool kirjeldatud viisil arvutatud kontsessioonitasu, st […] eurot ruutmeetri kohta aastas on asjakohane.
3.1.2.2. Kai nr 35
(60)
Tulust lähtuvas analüüsis esitatakse 25 aasta finantsprognoosid. Hinnangulist tulu ja kulu korrigeeritakse samuti 7,5 % diskontomääraga, mis näitab investeeringu riskisust.
(61)
Sõltumatus hinnangus võetakse arvesse sadamamaa ja -infrastruktuuri kasutamise eest sadamatasudest ja -maksudest saadavat tulu. Arvesse võetakse kõiki investeerimiskulusid.
(62)
Lastikäibe erinevate tasemete alusel prognoositakse nüüdispuhasväärtus, sisemine tasuvuslävi ja kulu-tulu suhe kontsessioonitasude puhul, mis ulatuvad […] eurost kuni […] euroni aastas. Finantsnäitajate alusel on põhjendatud üle […] euro suurune kontsessioonitasu aastas, kui eeldatav lastikäive on […] tonni aastas, ning üle […] euro suurune kontsessioonitasu aastas, kui eeldatav lastikäive on […] tonni aastas. Suurema lastikäibe puhul võib kontsessioonitasu olla minimaalne.
(63)
Arvestades, et süvaveekaide amortisatsiooniperiood on 30 aastat, määras sõltumatu hindaja kontsessioonitasu suuruseks […] eurot aastas, st 1/30 kai investeerimiskuludest, millest on maha arvatud süvendamistöödega seotud kulud.
(64)
Allpool esitatud tabel sisaldab projekti finantstulemusi, kui aastane lastikäive on […] tonni, võttes arvesse kontsessioonitasu […] eurot aastas. Arvutustes on arvesse võetud kõiki investeerimiskulusid, sealhulgas süvendamistöödega seotud kulusid.
Lastikäive […] tonni, kontsessioonitasu […] eurot aastas, diskontomäär 7,5 %, kasvumäär 2,28 %
Näitaja
Ühtekuuluvusfondi toetuseta
Ühtekuuluvusfondi toetusega
Sisemine tasuvuslävi
[…] %
[…] %
Nüüdispuhasväärtus
[…]
[…]
(65)
Seega määras hindaja kontsessioonitasuks […] eurot aastas (algselt ettenähtud […] euro asemel aastas).
3.1.2.3. Kai nr 12
(66)
Hindamisel kasutati kahte meetodit, st tehingute võrdlusel põhinevat lähenemisviisi ja tulust lähtuvat analüüsi.
(67)
Esiteks võrreldakse kontsessioonilepingut kolme Ventspilsi sadamas kehtiva võrreldavaks peetava lepinguga. Võttes arvesse nende kolme lepinguga seotud infrastruktuuri eritunnuseid, kasutas hindaja asjaomase kontsessioonitasu kindlaksmääramiseks korrektsioonikoefitsiente. Arvesse võeti järgmisi tegureid: lepingu sõlmimise aeg ja tingimused, asukoht, kaide kirjeldus, renditav piirkond, infrastruktuuri tehniline seisukord ja juurdepääs rajatistele.
(68)
Arvutatud kontsessioonitasu on […] eurot ruutmeetri kohta aastas. Kontsessioonitasuks määrati […] eurot ruutmeetri kohta aastas.
(69)
Tulust lähtuvat analüüsi kasutatakse selleks, et hinnata, kas tulevikus saadava tulu diskonteeritud väärtus võimaldab katta kõik investeerimiskulud (sealhulgas süvendamise ja juurdepääsuks vajaliku raudteega seotud kulud), ning selle analüüsi tulemusel koostatakse finantsprognoosid 25 aastaks. Prognoositud tulu ja kulu korrigeeritakse 7,5 % diskontomääraga, mis näitab investeeringu riskisust.
(70)
Sõltumatus hinnangus võetakse arvesse sadamamaa ja -infrastruktuuri kasutamise eest sadamatasudest ja -maksudest saadavat tulu. Arvesse võetakse kõiki investeerimiskulusid, sealhulgas riiklikku rahastamist.
(71)
Lastikäibe erinevate tasemete alusel prognoositakse nüüdispuhasväärtus, sisemine tasuvuslävi ja kulu-tulu suhe kontsessioonitasude puhul, mis ulatuvad […] eurost ruutmeetri kohta kuni […] euroni ruutmeetri kohta aastas. Sõltumatu hindaja jõudis järeldusele, et finantsnäitajate alusel on põhjendatud (nüüdispuhasväärtus on positiivne) vähemalt […] euro suurune kontsessioonitasu ruutmeetri kohta aastas, kui eeldatav lastikäive on […] tonni aastas, ning […] euro suurune kontsessioonitasu ruutmeetri kohta aastas, kui eeldatav lastikäive on […] tonni aastas.
(72)
Võttes arvesse prognoositud […] tonnist mahtu aastas, jõudis hindaja järeldusele, et kontsessioonitasu […] eurot ruutmeetri kohta aastas on põhjendatud.
(73)
Võttes arvesse kahe eespool kirjeldatud meetodi abil saadud tulemusi, leidis sõltumatu hindaja, et kontsessioonitasu peaks olema […] eurot ruutmeetri kohta aastas.
(74)
Sellele kontsessioonitasule vastavad projekti finantsnäitajate väärtused on esitatud järgmises tabelis:
Lastikäive […] tonni, kontsessioonitasu […] eurot ruutmeetri kohta aastas, diskontomäär 7,5 %, kasvumäär 2,28 %
Näitaja
Ühtekuuluvusfondi toetuseta
Ühtekuuluvusfondi toetusega
Sisemine tasuvuslävi
[…] %
[…] %
Nüüdispuhasväärtus
[…]
[…]
(75)
Seega kinnitas sõltumatu hindaja hinnang, et eespool kirjeldatud viisil arvutatud kontsessioonitasu, st […] eurot ruutmeetri kohta aastas on asjakohane.
3.1.3. KONTSESSIOONITASU
(76)
Sõltumatu hindaja hinnangu põhjal otsustasid Läti ametiasutused kehtestada järgmised kontsessioonitasud:
Kontsessioo-ni valdaja
Infrastruktuur
Tasu sõltumatu hinnangu kohaselt
(aastas)
Kontsessioonitasu
(aastas)
[…]
Puistlasti-terminal
[…] eurot
[…] eurot
[…]
Kai nr 35
[…] eurot
[…] eurot
[…]
Kai nr 12
[…] eurot
[…] eurot
4. HINDAMINE
4.1. ABI OLEMASOLU
(77)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui ELi toimimise lepingus ei ole sätestatud teisiti.
(78)
Artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas teatatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:
a)
olema antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest;
b)
soodustama teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist;
c)
kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi;
d)
kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.
4.1.1. MAJANDUSLIK EELIS
(79)
Euroopa Kohtu praktika (6) kohaselt ei anta kontsessiooni valdajatele eelist, kui erainvestor oleks sarnastel tingimustel määranud sama suure kontsessioonitasu.
(80)
Kõigepealt märgib komisjon, et antud juhul on kontsessioonitasud eelnevalt kindlaks määratud väliseksperdi poolt läbi viidud eraldi hindamiste alusel. Läti ametiasutused on esitanud tõendid selle kohta, et eksperdil on asjakohane haridus ja kogemus.
(81)
Nagu eespool kirjeldatud, võrdles sõltumatu hindaja arvutatud kontsessioonitasusid nende tasudega, mis on kehtestatud Ventspilsi sadamas kolme võrreldavaks tunnistatud lepingu puhul. Võttes arvesse nende lepingutega seotud infrastruktuuri eritunnuseid ja erilist laadi, kasutas sõltumatu ekspert asjaomase kontsessioonitasu kindlaksmääramiseks korrektsioonikoefitsiente.
(82)
Sellest olenemata ei ole komisjonil võimalik olemasoleva teabe põhjal kindlaks teha, kas võrdlemisel kasutatud lepingud on sõlmitud pakkumismenetluse tulemusel. Samuti puuduvad praegu mis tahes andmed selle kohta, et nende lepingute alusel makstavaid kontsessioonitasusid võiks pidada turupõhisteks.
(83)
Eespool toodut silmas pidades leiab komisjon, et võrdlusuuring ei ole piisavalt usaldusväärne ning seetõttu ei ole see piisav selle välistamiseks, et kontsessiooni valdajatele ei anta eelist.
(84)
Sõltumatu hindaja kasutatud teise meetodi kohaselt tagaksid kontsessioonitasud ja sadamaasutuste muud tulud infrastruktuuri tehtud investeerimiskulude tagasiteenimise ja teatava tootluse 25 aasta jooksul. Sadamaasutused otsustasid kehtestada puistlastiterminali ja kai nr 35 puhul eksperdi soovitatud väärtusest olulisel määral suurema kontsessioonitasu (vastavalt […] eurot ruutmeetri kohta […] euro asemel ruutmeetri kohta aastas ning […] eurot […] euro asemel aastas). Seetõttu on sadamaasutuste oodatav tegelik tootlus märkimisväärselt suurem eksperdi arvutatud väärtusest.
(85)
Seetõttu järeldab komisjon, et kontsessioonitasu ja sadamaasutuste muud tasud võimaldavad asutustel tagasi teenida kõik investeerimiskulud, sealhulgas süvendamise ja juurdepääsuks vajaliku raudteega seotud kulud, ning saada tulu, mis on kooskõlas tuluga, mida küsiks erainvestor.
(86)
Lisaks märgib komisjon, et antud juhul puuduvad andmed selle kohta, et sadamaasutused on kehtestanud kontsessioonitasud sellisel tasemel, mis ei maksimeeriks nende tulu.
(87)
Peale selle võimaldab läbivaatamisklausli lisamine kontsessioonitasu korrapäraselt üle vaadata.
(88)
Eespool toodut silmas pidades leiab komisjon, et antud juhul võib järeldada, et eespool kirjeldatust lähtuvalt kehtestatud kontsessioonitasu ei anna kasutajaspetsiifilise infrastruktuuri kontsessiooni valdajatele sobimatut eelist.
(89)
Käesolev otsus ei mõjuta mingil viisil komisjoni tulevasi analüüse, mis käsitlevad ELi riigihanke-eeskirju või muid ELi toimimise lepingu üldpõhimõtteid.
4.1.2. JÄRELDUS
(90)
Komisjon leiab, et Ventspilsi sadama kasutajaspetsiifilise infrastruktuuri riiklik rahastamine ei anna majanduslikku eelist kontsessiooni valdajate tasandil ning seetõttu ei seata valitud teenuseosutajaid meetmega soodsamasse konkurentsiolukorda võrreldes nende konkurentidega.
(91)
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peavad meetme riigiabina klassifitseerimiseks olema täidetud kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused (7). Kuna meetmega, mida Läti ametiasutused kavatsevad rakendada, ei anta tulevastele kontsessiooni valdajatele majanduslikku eelist, ei ole täidetud kõik tingimused, mis on vajalikud meetme käsitamiseks riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
5. JÄRELDUS
(92)
Eespool toodut silmas pidades järeldab komisjon, et Ventspilsi sadama kasutajaspetsiifilise infrastruktuuri ehitamise riiklik rahastamine ei hõlma riigiabi kontsessiooni valdajate tasandil.
(93)
Käesolev otsus hõlmab ainult riigiabi aspekte ega mõjuta ELi toimimise lepingu muude sätete kohaldamist eelkõige teenuste kontsessioonide suhtes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabi, mida Läti kavatseb anda Ventspilsi sadamaasutustele seoses puistlastiterminali, kai nr 12 ja kai nr 35 ehitamisega, ei hõlma riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses kontsessiooni valdajate tasandil.
Seetõttu lubatakse meede rakendada.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.
Brüssel, 25. august 2011