РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 803/2011 НА СЪВЕТА
от 4 август 2011 година
за отмяна на изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия и за прекратяване на свързаната с този внос процедура след прегледа, проведен в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
През май 2005 г., след комбиниран междинен и краен преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките („комбинирания преглед“), с Регламент (ЕО) № 713/2005 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажба на дребно („разглеждания продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 17,3 и 32 %. Първоначалните мерки са били наложени с Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета (3).
(2)
След частичен междинен преглед, с Регламент (ЕО) № 1176/2008 (4) Съветът измени ставката на изравнителното мито по отношение на един износител от Индия.
1.2. Искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на окончателните действащи мерки в Комисията постъпи искане за започването на преглед в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с оглед изтичането на срока на прилагане на Регламент (ЕО) № 713/2005, от страна на двама производители от Съюза: DSM и Sandoz („заявителите“), които представляват съществен дял - в конкретния случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои антибиотици с широк спектър на действие.
(4)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би доведело до продължаване или повтаряне на субсидирането и на вредата, причинена на индустрията на Съюза.
(5)
Преди започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила искане за преглед, надлежно подкрепено от необходимите документи. Правителството на Индия бе поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. Правителството на Индия отговори с твърде голямо закъснение на тази покана, поради което не бяха проведени такива консултации.
1.3. Започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 12 май 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известие за започване на преразглеждането“), започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 18 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период
(7)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Засегнати от разследването страни
(8)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, доставчиците нагоре по веригата, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и правителството на Индия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(10)
Предвид видимо големия брой производители износители на разглеждания продукт в Индия, поименно изброени в искането, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 27 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да направи извадка, в съответствие с член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането. Само трима производители износители се отзоваха. Поради това не бе подбрана извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от трима производители от Съюза, трима производители износители и от правителството на Индия. Нито един от останалите производители не отговори на въпросника, нито предостави каквато и да било информация. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителна извадка, а в хода на разследването нито един друг вносител не предостави каквато и да било информация на Комисията, нито заяви своя интерес.
(12)
Един от производителите поиска оценката за състоянието на индустрията на Съюза да включва също така данни, предоставени от друг доказан производител от Съюза. Това искане обаче бе отхвърлено, понеже се оказа, че въпросното дружество не е производител на продукта, предмет на разследването.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени контролни посещения в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Нидерландия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „DSM“,
-
Deretil S.A. (с предишно наименование DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Испания, наричано по-долу „Deretil“, както и
-
Sandoz GmbH, Kundl (Австрия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „Sandoz“;
б)
производители износители в Индия:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, както и
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
в)
правителство на Индия („ПИ“)
-
Министерство на търговията, New Delhi
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият, който е предмет и на Регламент (ЕО) № 713/2005, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в някаква форма или опаковка за продажба на дребно, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и са с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(15)
Разследването потвърди, че както и при предходното разследване в рамките на прегледа разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар на Индия, а също и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи употреби, поради което се считат за подобни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
3.1. Въведение
(16)
Както бе споменато в съображение 11, трима производители износители се отзоваха и попълниха въпросника. Само двама обаче от тези трима производители износители декларираха извършени от тях продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП.
(17)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разгледани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
Режими с национален обхват:
а)
режим на предварителни разрешения (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
в)
режим за насърчаване на експорта на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
г)
режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
д)
разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“);
е)
експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOUS“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZS“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“);
ж)
режим на експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“), както и
з)
режим на освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“).
Регионални режими:
и)
Пенджабски режим на промишлено стимулиране; както и
й)
Гуджаратски режим на промишлено стимулиране.
(18)
Изброените по-горе от а) до е) режими се основават на Закона от 1992 г. за (развитие и регулиране на) външната търговия (№ 22 от 1992 г.), който е в сила от 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката в областта на износа и вноса. Те са обобщени в документите, посветени на „Външнотърговската политика“ („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са ВТП документите, които са от значение за РПП в конкретния случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ е влязъл в сила през август 2009 г. В допълнение правителството на Индия определя също така процедурите, уреждащи ВТП 04-09 и ВТП 04-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(19)
Режимът по буква ж) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., които позволяват на Reserve Bank of India (RBI) да дава указания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(20)
Режимът по буква з) се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година със Закона за финансите.
(21)
Режимът по буква и) се осъществява под административното ръководство на правителството на Пенджаб и се основава на Кодекса на правителството на Пенджаб за промишлената политика и стимулирането ѝ.
(22)
Режимът по буква й) се осъществява под административното ръководство на правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.2. Режим на предварителни разрешения („AAS“)
а) Правна основа
(23)
Подробно описание на режима се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в параграфи 4.1-4.30А от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(24)
AAS се състои от шест подрежима, описани по-подробно в съображение 25. Тези подрежими се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители, имат право да участват в подрежим AAS за физически износ и в подрежим AAS за годишни потребности. Производителите износители, извършващи доставки за крайния износител, имат право да участват в подрежим AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, упоменати в параграф 8.2 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, като например доставчиците на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“), имат право да участват в подрежим AAS за планиран износ. И накрая междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на свързаните с „планирания износ“ ползи от подрежимите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“, Advance Release Order) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(25)
Предварителни разрешения могат да бъдат издавани за:
i)
физически износ: това е основният подрежим. Той позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Допустимият внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, се посочват в предварителното разрешение;
ii)
годишни потребности: това предварително разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). Притежателят на такова предварително разрешение може, до определен стойностен праг, определен на базата на предходната му експортна дейност, да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, които попадат в съответната продуктова група. Той може да изнася всеки краен продукт, включен в продуктовата група, при производството на който е била използвана подобна безмитно внесена суровина;
iii)
междинни доставки: този подрежим обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение по подрежим AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv)
планиран износ: този подрежим позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставяните стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки се разглеждат като планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за ЕОЕ или за дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ);
v)
предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо чрез пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в точка 8.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци/мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi)
насрещен вътрешен акредитив: този подрежим отново обхваща местните доставки на притежател на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обезсили предварителното разрешение за пряк внос само що се отнася до стойността и обема на суровините, които са осигурени чрез местни доставки, вместо от внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВП 04-09 и ПВП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
По време на РПП единият от двамата оказали съдействие износители е получил отстъпки по режима AAS. Използваният от това дружество подрежим е и) физически износ Поради това не е необходимо да се определя дали останалите неизползвани подрежими подлежат на изравнителни мерки.
(27)
Внесените суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на предварителното разрешение. След приключването на комбинирания преглед този срок е удължен на 36 месеца (24 месеца с две удължавания по шест месеца).
(28)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешение е правно задължен да води за всяко предварително разрешение регистър на действителното потребление („верен и точен отчет“) на безмитно внесени стоки/стоки от вътрешния пазар в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14). Посоченият регистър трябва да бъде проверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните документи са проверени и че предоставената съгласно допълнение 23 информация е вярна и точна във всяко едно отношение.
(29)
Що се отнася до използването на AAS за физически износ по време на РПП, както допустимият внос, така и задължението за износ са фиксирани по обем и стойност от ПИ и са отбелязани в предварителното разрешение. Освен това по време на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху предварителното разрешение. Обемът на вноса, който се разрешава по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между вложените суровини и крайните продукти („SION“, standard input-output norms). Такива SION съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт, и се публикуват от ПИ. След приключването на комбинирания преглед SION бяха занижавани на два пъти, като по време на РПП, по отношение на основните вложени суровини и в зависимост от продукта и маршрута, те бяха с 2,3 до 16,1 % по-ниски, отколкото по време на комбинирания преглед.
(30)
Независимо от това понижаване на SION бе установено, че за един от разглежданите видове продукти действителното потребление продължава да е под SION. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, дружеството не е водело посочения в съображение 28 („допълнение 23“) регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен експерт-счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване дружеството се е възползвало от предимствата, които предоставят режимът AAS. Нещо повече, предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(31)
ПИ и един производител износител представиха коментари по AAS.
(32)
ПИ твърди, че AAS работи като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители, с въведена система за проверка, която съответства на разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент и чрез която се наблюдава връзката между безмитно внесените суровини и крайните продукти, предназначени за износ. В допълнение ПИ изтъкна, че съгласно разпоредбите на основния регламент на изравнителни мерки може да подлежи само опрощаването или възстановяването на такси при внос, чийто размер превишава размера на тези, с които се облагат внесените суровини, използвани за производството на продуктите, предназначени на износ. Що се отнася до системата за проверка, то наблегна на това, че е въведена адекватна система за проверка. В тази връзка то се позова на определен брой елементи за проверка, с които е разполагало ПИ за извършването на подобна проверка, включително SION, информация за количествата, съдържаща се в документите за вноса и износа, и проверка на възстановяването след осъществяване на вноса и износа. ПИ също така припомня, че режимът предвижда в случай на неизползвани суровини да бъде заплатено пълно мито заедно с лихвите.
(33)
Производителят износител, използвал режима AAS за продажбите си в Съюза, не предостави коментари по обобщените в букви a)-в) констатации по отношение на описанието и прилагането на практика на режима, но оспори определен брой цифрови данни, използвани при изчисляването на размера на субсидията. След като бе направена проверка на изчисленията и не се наложи внасянето на каквито и да било корекции в тях, въпросът бе разяснен на въпросното дружество.
д) Заключение
(34)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. финансово участие от страна на ПИ, което е облагодетелствало разследвания износител.
(35)
Освен това режимът AAS за физически износ несъмнено зависи по закон от извършването на износа и поради това се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Никое дружество не може да се ползва с предимства по този режим, ако не е поело задължение за износ.
(36)
Поради това настоящият преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките потвърди, че използваният в конкретния случай основен подрежим не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на правилата, посочени в приложение I (подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита за заместители) към основния регламент. Макар действително да съществува система или процедура за проверка, която да потвърждава дали и в какви количества суровините са били използвани за производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 към основния регламент), ПИ не я е прилагало ефективно. Самите SION не могат да се смятат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бяха счетени за твърде щедри и бе установено, че ПИ не търси да му бъдат възстановени ползите, които са били получени в повече. Действително от страна на ПИ не е бил осъществен ефективен контрол, който да се основава на надлежно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, въпреки че такава проверка по принцип е задължителна при липса на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, ангажирането на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(37)
Поради това подрежимът АAS за физически износ подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
Поради липсата на допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители ползата, която подлежи на изравнителни мерки, е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини. В този смисъл и по повод на изложеното в съображение 32 искане на ПИ следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки за „прекомерното“ опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него прекомерно опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само ако са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватна процедура за наблюдение, няма да се прилага посоченото по-горе изключение за режимите за възстановяване на мита, а по-скоро обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), отколкото спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, част II и приложение III, част II към основния регламент, тежестта за изчисляване на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на искана система за проверка.
(39)
Размерът на субсидиите за износителя, използвал AAS, бе изчислен въз основа на неполучените вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подрежима за производството на разглеждания продукт по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при подадено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за единствения оказал съдействие производител, който го е използвал, възлиза на 12,3 %.
3.3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“)
а) Правно основание
(41)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(43)
Всеки износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Този размер се определя въз основа на SION (вж. съображение 29) и подлежащите на облагане с мито категории при предполагаемия внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени или не. Размерът на кредитите по DEPBS за разглеждания продукт по време на РПП в рамките на настоящото разследване възлизаше на 8 % за амоксициклин трихидрат и на 7 % за ампицилин трихидрат и цефалексин, т.е. при всички случаи е бил по-висок от този по време на комбинирания преглед.
(44)
За да има право дадено дружество да се ползва от този режим, то трябва да извършва износ. В момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им индийските митнически власти издават товарителница за износ, в която се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за тази сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите власти ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът на DEPBS, който следва да се използва за изчисляването на ползата, е размерът, който се е прилагал по време на изготвянето на експортната декларация. Поради това няма възможност за изменение на размера на ползата със задна дата.
(45)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Внесените по този начин стоки могат да бъдат продавани на местния пазар (като в такъв случай се облагат с данък върху продажбите) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(46)
Заявленията за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS.Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(47)
Установено бе, че един оказал съдействие производител износител е използвал този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(48)
ПИ изтъкна, че „помощта за получателя“ може да бъде измерена, а изравнителните мерки с оглед на субсидията - да бъдат определени, само когато лицензиите по DEPBS се продават на пазара, тъй като те предоставят полза, само ако и когато се продават на пазара. С други думи, кредитите по DEPBS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровина за производството на изнасяните стоки.
д) Заключения по отношение на DEPBS
(49)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като той подобрява неговата ликвидност не само когато лицензът се продава на пазара, както твърдеше ПИ, но също така и когато се използва за плащането на мита върху внасяните стоки.
(50)
Освен това DEPBS зависи в правен аспект от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа аления, буква а) от основния регламент.
(51)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не е въведена система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в процеса на производство на изнасяния продукт или дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва за полза по DEPBS, независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят само да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(52)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В тази връзка бе прието, че ползата се прехвърля на получателя в момента, в който се осъществява сделка за износ по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(53)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по този режим по време на РПП.
(54)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(56)
С оглед на гореизложеното ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалия съдействие производител износител, който го е използвал по време на РПП, възлиза на 6,9 %.
3.4. Режим за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods scheme, „EPCGS“)
а) Правно основание
(57)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(58)
Право да участват в този режим имат производители износители, търговци износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(59)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани, но не по-стари от 10 години) с намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и след заплащане на съответната такса ПИ издава лиценз за EPCGS. Режимът предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на режима EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък.
(60)
Притежателят на лиценз за EPCGS може да се снабдява със средства за производство и от местни доставчици. В такъв случай местният производител на средства за производство може също да се възползва от възможността за безмитен внос на компонентите, необходими за производството на средствата за производство. Като алтернативна възможност местният производител може да поиска да се ползва от предимствата на планирания износ за доставката на средства за производство на притежател на лиценз за EPCGS.
(61)
Беше установено, че и двамата оказали съдействие производители износители са използвали този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(62)
След оповестяването на информацията ПИ оспори прилагането на изравнителни мерки спрямо режима EPCGS. По-специално то изтъкна, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, повече не следва да бъдат третирани като зависещи от извършването на износа. Един производител износител, за който бе установено, че е получавал субсидии по EPCGS, изтъкна, че тези субсидии не е трябвало да бъдат взети под внимание, тъй като е нямало да бъдат използвани за закупуването на средства за производство, използвани за производството на разглеждания продукт.
д) Заключение по отношение на EPCGS
(63)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки водят до намаляване на получаваните от ПИ постъпления от мита, които иначе са дължими. Освен това намаляването на митото облагодетелства износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(64)
Твърдението, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, би следвало вече да не зависят от извършването на износа, трябва да бъде отхвърлено. Действително не се оспорва фактът, че режимът EPCGS зависи по закон от извършването на износа, тъй като EPCGS лицензи не могат да бъдат получени без поемането на ангажимент за износ. Поради това той се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Конкретният момент, когато задължението за износ действително ще бъде изпълнено, е без значение в това отношение. Що се отнася до това, дали средствата за производство се използват за производството на разглеждания продукт в съответствие с глава 5.2 от ВТП 09-14, режимът EPCGS позволява вноса на средства за предварително производство, същинско производство и следпроизводствени дейности (в това число напълно сглобени продукти (complete knock-down „CKD“)/ полусглобени продукти (semi knock-down „SKD“), както и компютърни софтуерни системи). Поради това е очевидно, че от режима EPCGS могат да се възползват дори стоките, неизползвани за производството на разглеждания продукт. Освен това беше установено, че задължението за износ в съответствие с режима EPCGS е било изпълнено, като е използван износът на разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(65)
Режимът EPCGS не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или за схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не са включени в обхвата на допустимите схеми, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като те не се влагат в производството на изнасяните продукти.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(66)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такива средства за производство в разглежданата индустрия. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата през това време. За тази цел за подходящ бе сметнат търговският лихвен процент, прилаган в Индия за заеми в местна валута по време на РПП.
(67)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(68)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалите съдействие производители износители по време на РПП, възлиза на 0,1-0,5 %.
3.5. Режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“)
а) Правно основание
(69)
Подробното описание на FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14, както и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(70)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(71)
При този режим износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността FOB на изнасяните по този режим продукти. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От режима са изключени и някои видове продукти, като диаманти, благородни метали, руди, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(72)
Митническите кредити по режима FMS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за право на кредита. Те могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително средства за производство.
(73)
Удостоверението за право на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след осъществяването на износа или изпращането на стоките. Ако кандидатстващият за кредит представи пред органите копия на всички свързани с износа важни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при отпускането на митническите кредити.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(74)
След оповестяването на информацията ПИ изтъкна, че докато удостоверението за право на кредита не бъде продадено на пазара, то няма да предоставя никакви предимства на получателя, поради което няма да подлежи на изравнителни мерки. Беше изтъкнато, че митническите кредити по FMS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровини за производството на изнасяните стоки. Оказалият съдействие производител износител, който се е облагодетелствал от FMS, изтъкна, че в географски аспект режимът е свързан с други държави, поради което не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза.
д) Заключение по отношение на FMS
(75)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът рано или късно ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, независимо от това дали удостоверението за разрешение на кредита се използва за компенсиране на вносни мита, или се продава на пазара, митническият кредит по FMS облагодетелства износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.
(76)
Освен това FMS зависи по закон от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Фактът, че държавите от Съюза не попадат в обхвата на режима FMS, не противоречи нито на практическото осъществяване на режима, нито на начина, по който се използва ползата по FMS, както е посочено в съображения 72-74. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено.
(77)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява въз основа на действително вложените суровини. Не е въведена система или процедура, посредством която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт или дали не е направено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да участва за полза по FMS, независимо дали внася суровини или не. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят просто да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FMS. Освен това даден износител може да използва митническите кредити по FMS, за да внася средства за производство, въпреки че средствата за производство не попадат в обхвата на допустимите схеми за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице по време на РПП, както е осчетоводена с натрупване като приход от оказалия съдействие производител износител, използвал режима, при осъществяване на сделката за износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота на износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(79)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, възлиза на 0,1 %.
3.6. Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“)
(80)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима DFIA по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.7. Експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOU“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZ“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“)
(81)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режимите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не бе необходимо тези режими да бъдат допълнително анализирани в рамките на настоящото разследване.
3.8. Режим за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“)
а) Правно основание
(82)
Режимът е подробно описан в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута & предоставяне на услуги за износителите) на RBI, адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(83)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в този режим.
в) Практическо осъществяване
(84)
В рамките на този режим RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от два подрежима: ECS преди експедиране („пакетен кредит“), който обхваща кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по който се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(85)
В резултат на циркулярното писмо на RBI износителите могат да получават експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити („кешови кредити“), които се определят само от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
д) Заключение по отношение на режима ECS
(86)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярния документ на RBI, споменат в съображение 85, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които се определят само от пазарните условия, като в този случай износителят реализира полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно. Освен това търговските банки няма да са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-изгодни лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута.
(87)
Въпреки че преференциалните кредити по режима ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки се изисква таксуване на публичните сметки, т.e. възстановяване на средства на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а е достатъчно само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, съдържащо се в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват наложените от нея условия, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в циркулярното писмо на RBI, и разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(88)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от единствения оказал съдействие производител износител, използвал този режим. Размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа по време на РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или произведените количества.
(89)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, беше пренебрежимо ниска.
3.9. Режим за освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“)
(90)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима ITES по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.10. Пенджабски режим за промишлено стимулиране
(91)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Пенджабския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.11. Гуджаратски режим за промишлено стимулиране
(92)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Гуджаратския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.12. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(93)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за разследваните производители износители варира между 7,5 и 12,4 %. Тези размери на субсидиране превишават прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(94)
Поради това се счита, че в съответствие с член 18 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.13. Заключения по отношение на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането
(95)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността изтичането на мерките, които са в сила в момента, да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(96)
В това отношение следва да се припомни, че съдействие оказаха само двама известни на разследването производители износители на разглеждания продукт. От предоставената от Индия и Съюза налична статистическа информация делът на тези износители от общите продажби в Съюза на индийските производители износители на разглеждания продукт не може да бъде установен. При все това тези статистически данни подсказват, че съществуват и други производители, които е възможно да продават разглеждания продукт в Съюза.
(97)
Беше установено, че по време на РПП оказалите съдействие производители износители са продължили да се облагодетелстват от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийското правителство. Анализираните по-горе режими на субсидиране предоставят нееднократни ползи и няма никакви признаци тези програми да приключат или да бъдат променени в близко бъдеще или оказалите съдействие производители износители да престанат да получават ползи от тези режими.
(98)
Няма налична информация за това, че другите производители износители няма да продължат да получават ползи от режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Поради това се прави заключението, че субсидирането в национален мащаб е продължило.
(99)
С оглед на изложените по-горе констатации, бе направено заключението, че субсидирането е продължило по време на РПП и вероятно ще продължи и в бъдеще.
4. ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(100)
По време на периода на разследване в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от следните производители от Съюза: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA и Antibioticos S.A. Заявителите подадоха искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на антисубсидийните мерки, които в момента са в сила. Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването в рамките на преразглеждането, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза. На тази основа по приблизителна оценка общото производство на Съюза по време на РПП е възлизало на 7 093 тона.
(101)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и са „индустрията на Съюза“. Тъй като сходният продукт, произвеждан от тримата производители от Съюза, които отговориха на въпросника по време на РПП, представляваше до 95 % от общото производство в Съюза на сходния продукт, данните на тези производители се считат за представителни за цялата индустрия на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Предварителна бележка
(102)
За целите на анализа на обема на вноса и динамиката на цените бяха използвани статистическите данни за вноса на Евростат, отнасящи се до кодове по ТАРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030 за 2007 и 2008 г. и кодове по ТАРИК 2941100010 и 2941900030 за 2009 и последващите години, приложими по време на разглеждания период.
(103)
Предвид малкия брой производители от Съюза и факта, че един производител от Съюза е произвеждал сходния продукт по договор за ишлеме с друг производител, информацията за индустрията на Съюза е посочена, когато е необходимо, само под формата на индекси или диапазони, за да се запази поверителността на данните.
5.2. Потребление на пазара на Съюза
(104)
Сходният продукт се продава от индустрията на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля към свързани дружества за по-нататъшна преработка надолу по веригата.
(105)
Счетено бе, че продажбите на несвързани субекти оформят „свободния пазар“. Продажбите/прехвърлянето към свързани субекти бяха счетени за „вътрешна монополизирана употреба“.
(106)
При изчисляването на видимото потребление на Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт Комисията прибави:
-
общия обем на вноса на продукта, предмет на разследването, в Съюза по данни на Евростат,
-
обема на продажбите на сходния продукт в Съюза, произведен от индустрията на Съюза,
-
обема на вътрешната употреба на сходния продукт от индустрията на Съюза,
-
обема по приблизителна оценка на продажбите на сходния продукт в Съюза от други известни производители от Съюза.
(107)
Следва да се отбележи, че с цел да се избегне двойното отчитане на обема на продажбите, продажбите, извършени по договор за ишлеме между двама производители от Съюза, бяха изключени от споменатото по-горе изчисление.
(108)
Въз основа на гореизложеното потреблението в Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт е отбелязало плавен ръст в общ размер от 28 % по време на разглеждания период:
Потребление (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт и сходен продукт
6 601
7 021
7 783
8 423
Индекс
100
106
118
128
5.3. Внос от Индия
5.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
Внос (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
32,6
16,1
1,9
1,4
Индекс
100
49
6
4
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
45,5
3,7
15,5
14,5
Индекс
100
8
34
32
(109)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение е намалял с 96 % през разглеждания период. Значителен спад от 51 процентни пункта се наблюдава през 2008 г., последван от по-нататъшно намаление с 43 процентни пункта през 2009 г. и два процентни пункта по време на РПП.
(110)
Малко по-различна тенденция може да се наблюдава при вноса при режим активно усъвършенстване, който е свободен откъм изравнителни мерки и мита. След първоначален спад на вноса с 92 % между 2007 и 2008 г. вносът бележи увеличение през 2009 г. и остава относително стабилен по време на РПП.
Средна цена на вноса (EUR/t)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
25 863
28 934
34 758
19 200
Индекс
100
112
134
74
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
35 616
37 443
30 894
30 044
Индекс
100
105
87
84
(111)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение бележи увеличение от 34 % между 2007 и 2009 г., последвано от рязък спад по време на РПП, за да достигне ниво с 26 % по-ниско от нивото през 2007 г. Също така цените на вноса при режим активно усъвършенстване следват низходяща тенденция и се понижават с 16 % по време на разглеждания период. Различната динамика на цените при двата режима на внос може да се обясни с различния вид разглеждан продукт, който предимно е бил внасян, а именно цефалексин, който е сравнително по-скъп от другите видове.
Пазарен дял на вноса от Индия
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт, внос за свободно обращение
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Индекс
100
46
5
3
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Индекс
100
8
29
25
(112)
Пазарният дял на вноса от Индия, осъществяван за свободно обращение или при режим активно усъвършенстване, е бил много малък през разглеждания период и бележи понижение и в двата случая.
(113)
Един производител от Съюза посочи, че вносът от Индия, който се основаваше на данни от Евростат, е бил погрешно изчислен, тъй като индийските статистически данни за износа сочат по-високи обеми на износа от предоставените от Евростат. В това отношение следва да се отбележи, че стандартна практика на Комисията е да използва Евростат като база за статистически данни за вноса. Освен това следва да се отбележи, че индийските статистически данни за износа не посочват крайното местоназначение на износа и дали той действително ще влезе в Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3.2. Подбиване на цените
(114)
Предвид изключително ниското количество на вноса от Индия, влязъл на пазара на Съюза за свободно обращение, не беше възможно да се извлече смислен извод за подбиването на цените. Що се отнася до вноса при режим активно усъвършенстване, установеният марж на подбиване на цените беше с отрицателен знак. При все това този внос възлиза на по-малко от десет тона и се отнася само до един вид продукт (цефалексин), който същевременно е на най-скъпия и най-слабо разпространен вид продукт на пазара. Поради това бе направено заключението, че данните за сделките за внос при режим активно усъвършенстване не са представителни, за да се направи смислено изчисляване на подбиването, и не са подходящи за по-нататъшен анализ.
(115)
Един производител от Съюза посочи, че отделен анализ на двата вида внос - а именно за свободно обращение и при режим активно усъвършенстване - не е в съответствие с подхода, възприет при предишната процедура по преразглеждане, а също така противоречи на постоянната практика на Комисията.
(116)
В това отношение следва да се отбележи в съответствие с направеното в съображение 115 заключение, че количествата, внесени при режим активно усъвършенстване или за свободно обращение, не са достатъчни, за да позволят да се извлекат смислени изводи. Като се има предвид ниското ниво на сумарния обем, това заключение важи също така за този обем.
5.4. Внос от други трети държави
Внос с произход от трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (в тонове)
Сингапур
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Индекс
100
93
130
156
Китай
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Индекс
100
128
241
253
Оман
373,4
438,5
301,7
287,9
Индекс
100
117
81
77
Други трети държави
67,8
327,5
74,2
73,2
Индекс
100
483
109
108
ОБЩО
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Индекс
100
114
144
162
(117)
Вносът на продукта, предмет на преразглеждането, от държави, различни от Индия, бележи ръст от 62 % през разглеждания период, съпътстван от увеличение на пазарния дял с повече от 10 процентни пункта - от 37,6 % на 47,7 %, което съвпада с нарастването на потреблението на пазара на Съюза. Сред държавите износителки Сингапур, Китай и Оман са били най-големите доставчици на пазара на Съюза.
Средна цена на вноса на тон (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Сингапур
44 218
36 590
27 007
22 485
Индекс
100
83
61
51
Китай
29 515
26 622
21 224
20 683
Индекс
100
90
72
70
Оман
29 875
27 665
23 440
22 597
Индекс
100
93
78
76
Други трети държави
38 324
35 987
45 628
46 938
Индекс
100
94
119
122
ОБЩО
39 020
32 953
25 193
22 385
Индекс
100
84
65
57
(118)
Средните цени на вноса от трети държави са се понижили значително с 43 % през разглеждания период. Въпреки че цените на основните държави износителки (Сингапур, Китай и Оман) са подбивали цените на Съюза с около 20 % през РПП за всеки отделен продукт, а обемът на вноса може да се разглежда като значителен, този внос на ниски цени явно не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза.
(119)
Един производител от Съюза заяви, че при анализа на динамиката на средните цени на вноса е трябвало да бъдат взети предвид различните видове продукти. В това отношение следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика анализът, inter alia, на динамиката на цените трябва да се прави въз основа на разглеждания продукт, независимо от пазарния дял на всеки вид продукт. Освен това следва да се отбележи, че в конкретния случай не бе направено никакво заключение въз основа на динамиката на цените на вноса от трети държави през разглеждания период. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(120)
Всички производители от Съюза изтъкнаха, че вносът с произход от, inter alia, Китай и Оман е предимно внос на амоксицилин трихидрат за ветеринарна употреба и това е следвало да бъде взето под внимание при анализа на горепосочените цени. В това отношение следва да се отбележи, че продуктът, предмет на преразглеждането, включва антибиотици както за хуманна, така и за ветеринарна употреба. Освен това информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не бе подкрепена с доказателства. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(121)
Един производител от Съюза постави под въпрос основата, върху която са били направени сравнения на цените на амоксицилин трихидрат и ампицилин трихидрат по време на РПП, предвид факта, че в данните на Евростат не се прави разлика между тези два вида продукти. В тази връзка, тъй като бе установено, че цените на индустрията на Съюза за тези два вида продукти са сходни, не беше неразумно да се направи сравнение на съвкупните цени.
(122)
Що се отнася до вноса от Сингапур, всички производители от Съюза изтъкнаха, че той е осъществен на трансферна цена между свързани страни. При тези обстоятелства евентуалното включване на този внос би изопачило средните цени на другите трети държави. Следва да се отбележи, че дори този внос да бъде изключен от сравнението на цените, гореизложеното заключение за маржа на подбиване няма да се промени съществено и констатацията, че вносът на ниски цени не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза, ще остане в сила.
5.5. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(123)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с индустрията на Съюза, бе установено, че за да бъдат смислени, анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обеми на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял и рентабилност. Когато бе възможно и оправдано, тези заключения впоследствие бяха сравнени с данните за монополизирания пазар, за да се получи пълна картина на състоянието на индустрията на Съюза.
(124)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени, само ако се разгледа цялостната дейност. Действително производството (предназначено както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, материално-производствените запаси, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите, растежът и способността за привличане на капитали зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано, или се предлага на свободния пазар.
(125)
Вследствие на коментарите, получени от един производител от Съюза, във връзка с окончателното оповестяване на фактите и съображенията, въз основа на които бе предложено процедурата да бъде прекратена, някои от икономическите показатели в следващите съображения бяха коригирани. Тези промени не бяха от такова естество, че да променят заключението по отношение на състоянието на индустрията на Съюза.
5.5.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет (индекс)
100
100
104
107
Производство (индекс)
100
95
96
98
Използване на капацитета (индекс)
100
95
92
91
(126)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е бил стабилен между 2007 и 2008 г., преди да нарасне с 4 % от 2008 до 2009 г. и с още 3 процентни пункта по време на РПП.
(127)
Обемът на производството обаче не е следвал това увеличение поради непредвидени технически затруднения на един производител от Съюза през 2008 г., когато обемът на производството е спаднал с 5 %, преди да се възстанови постепенно до РПП.
(128)
В резултат на повишаването на производствения капацитет, съчетано с малък спад в производството, степента на използване на капацитета постоянно е спадала през разглеждания период, за да достигне по време на РПП ниво, което е с 9 % по-ниско от нивото през 2007 г.
5.5.2. Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
5.5.2.1.
Продажби на несвързани страни в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
97
93
99
Средна продажна цена (индекс)
100
121
104
104
Пазарен дял (индекс)
100
90
79
78
(129)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни през РПП е малко под нивото от 2007 г., като се е понижил със 7 % през 2009 г., след което се е увеличил с шест процентни пункта по време на РПП.
(130)
Средната продажна цена на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е повишила с 4 % през разглеждания период. Цените първоначално рязко са се повишили - с 21 % през 2008 г., преди да спаднат със 17 процентни пункта през 2009 г. и да останат стабилни през РПП.
(131)
Един производител от Съюза изтъкна, че въздействието на цените на вноса от Индия върху индустрията на Съюза не е било правилно оценено. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че не беше установено подбиване, както е посочено и в съображение 115. Освен това, както е посочено в предходното съображение, цените на индустрията на Съюза са се повишили с 4 % през разглеждания период. При тези обстоятелства се счита, че вносът от Индия не е оказал отрицателно влияние върху състоянието на индустрията на Съюза.
(132)
Намаляването на продажбите на несвързани страни на пазара на Съюза се отрази върху развитието на пазарния дял, който се е понижил с 22 процентни пункта по време на РПП в сравнение с 2007 г.
5.5.2.2.
Монополизиран пазар в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
115
122
128
Средна продажна цена на монополизираните продажби (индекс)
100
100
111
110
Пазарен дял (индекс)
100
109
104
100
(133)
Докато обемът на продажбите от страна на индустрията на Съюза на несвързани страни е намалявал, въпреки нарастващото търсене през разглеждания период, монополизираните продажби са се увеличили с 28 %.
(134)
Пазарният дял на монополизирания пазар на индустрията на Съюза се е увеличил с 9 процентни пункта през 2008 г., преди постепенно да намалее до нивото от 2007 г.
5.5.2.3.
Продажби на несвързани страни, монополизирани продажби и монополизирана употреба
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
107
108
114
Пазарен дял (индекс)
100
100
92
90
(135)
Пазарният дял на индустрията на Съюза като цяло е измерен чрез сумиране на обемите на свободния пазар и на монополизирания пазар в Съюза. Въпреки че този обем се е увеличил през разглеждания период с 14 %, пазарният дял на индустрията на Съюза се е свил с 10 процентни пункта, докато пазарното потребление е нараснало с 28 % през същия период. Това показва, че индустрията на Съюза не се е възползвала от ръста в потреблението.
5.5.3. Материални запаси
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
74
63
46
(136)
Нивото на складовите наличности бележи спад с 54 % от 2007 г. до края на РПП, което се обяснява главно с нарастването на търсенето на монополизирания пазар.
5.5.4. Рентабилност
5.5.4.1.
Рентабилност на свободния пазар
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
447
218
253
(137)
Рентабилността на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни на пазара на Съюза се е подобрила съществено със 153 пункта по време на РПП. Това развитие може да се обясни със средно увеличение на цените с 2 % и намаляване на производствените разходи. В сравнение с маржа на печалбата, постигнат по време на РПП на последното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките, печалбата се е увеличила с над 400 процентни пункта.
(138)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2007 г. равнището на печалбата на индустрията на Съюза е било по-високо от целевия марж на печалбата, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 % („целевата печалба“) през разглеждания период.
(139)
Двама производители от Съюза заявиха, че рентабилността не е била оценена правилно, тъй като печалбата, реализирана от свързани доставчици нагоре по веригата, е била приспадната от разходите им. В тази връзка е постоянна практика да се приспадат печалбите, реализирани от свързани страни, заети с производството на суровини. При тези обстоятелства този довод трябваше да бъде отхвърлен.
5.5.4.2.
Рентабилност на монополизираните продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
55
153
151
(140)
Рентабилността на монополизираните продажби на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е подобрила с 51 % по време на РПП. Това развитие до голяма степен се обяснява със средно увеличение на цените с 10 %. Тъй като тази динамика на цените обаче се основава на трансферни цени, от изложеното по-горе не бива да бъде изведено никакво смислено заключение.
5.5.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
100
246
342
129
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
233
52
62
Паричен поток (индекс)
100
236
83
107
(141)
Инвестициите са се увеличили през разглеждания период. Инвестициите са били свързани с увеличаването на производствения капацитет с цел доставки както на монополизирания, така и на свободния пазар.
(142)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т.е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределени за продукта, се е понижила по време на разглеждания период.
(143)
Паричният поток се е увеличил със 7 % през разглеждания период, тъй като спадът в рентабилността е бил успешно компенсиран с намаляване на материално-производствените запаси през втората половина на разглеждания период.
5.5.6. Заетост, производителност и заплати
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
106
111
109
Производителност (индекс)
100
89
87
89
Заплати (индекс)
100
104
106
106
(144)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период, успоредно с инвестициите в производствения капацитет, докато средната работна заплата се е увеличила само с 6 %. Производителността е намаляла с 11 % като цяло след неочакваните технически трудности, с които се е сблъскал един производител от Съюза.
5.5.7. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии и възстановяване от последиците на предишно субсидиране
(145)
Предвид обема на субсидирания внос от Индия влиянието на действителния размер на субсидиите не може да се счита за значимо.
(146)
Състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило значително след последното разследване за преразглеждане и през разглеждания период. Поради това може да се заключи, че индустрията на Съюза е съумяла да се възстанови напълно от предишното субсидиране.
5.6. Заключение относно икономическото състояние на индустрията на Съюза
(147)
Между 2007 г. и периода на разследването в рамките на преразглеждането обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт е бил пренебрежимо малък. С изключение на някои показатели за вреда, като например пазарен дял, обем на производството и възвръщаемост на инвестициите, повечето показатели за вредата, включително рентабилността (+ 153 %), продажната цена (+ 4 %), обемът на продажбите (+ 14 %), заетостта (+ 10 %) и инвестициите (+ 29 %), са претърпели положително развитие през разглеждания период. Постигнатите на пазара на Съюза нива на печалбата надхвърлят, с изключение на 2007 г., маржа на целевата печалба, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 %. Положителната тенденция, наблюдавана при преобладаващата част от показателите, се дължи най-вече на надеждността на индустрията на Съюза, както и на дългогодишните отношения с клиентите, които тя е създала през последните години, но и на равнището на цените, което тя е успяла да постигне на пазара.
(148)
Един производител от Съюза изтъкна, че при анализа на динамиката на цените и на рентабилността следва да се вземе предвид недостигът на суровини през 2007 и 2008 г. Изтъкнато бе, че този недостиг е довел до необичайно увеличение на цените и печалбите през 2008 г. и в ограничена степен - през 2009 г. В тази връзка, както може да се види от таблици 5.5.2.1 и 5.5.4.1, необичайни нива на цените и на печалбата се наблюдават само през 2008 г. Постигнатите през 2009 г. и по време на РПП нива на печалбата видимо вече не са били засегнати от недостига на суровини. Остава в сила заключението, направено в съображение 139, според което печалбите през целия разглеждан период са надвишавали целевата печалба.
(149)
По отношение на продажбите на монополизирания пазар възможността, с която е разполагала индустрията на Съюза, да продава част от продукцията си на монополизирания пазар, е осигурила висока степен на използване на капацитета и е позволила на индустрията на Съюза да понижи фиксираните разходи и да запази своята ценова конкурентоспособност.
(150)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, характеризиращи индустрията на Съюза, се счита, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
5.7. Въздействие на субсидирания внос
(151)
Предвид малките обеми от разглеждания продукт, внесени в Съюза през разглеждания период, субсидираният внос не се е отразил неблагоприятно на резултатите на индустрията на Съюза. Всъщност предвид гореизложеното се счита, че индустрията не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
6. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПОВТОРНО НАНАСЯНЕ НА ВРЕДА
(152)
Следва да се припомни, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава благоприятно развитие през този период. Поради това в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проверено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на прилаганите мерки да доведе до повторно нанасяне на вреда.
6.1. Свободен капацитет в разглежданата държава
(153)
Разследването показа, че използването на капацитета на тримата оказали съдействие индийски производители е достигнало много високи нива през РПП. На тази основа свободният капацитет, който би могъл да бъде насочен към пазара на Съюза при отсъствието на мерки, изглежда ограничен.
(154)
След оповестяването на информацията редица производители от Съюза заявиха, че свободният капацитет в Индия е висок и че процентът на използване на капацитета на оказалите съдействие индийски производители износители не е представителен за индийския сектор като цяло. Един производител от Съюза дори заяви, че свободният капацитет на седем водещи индийски износители достига обеми, надвишаващи значително потреблението на свободния пазар на Съюза.
(155)
В тази връзка на първо място следва да се подчертае, че степента на използване на капацитета на тримата оказали съдействие производители износители беше получена чрез изчисляване на среднопретеглената стойност въз основа на проверени данни, конкретно отнасящи се до разглеждания продукт. Освен това въпросните трима оказали съдействие производители износители са крупни производители и са сред седемте индийски износители, посочени от заявителя като „водещи“. Точно обратното, представените от производителите на Съюза данни за свободния капацитет на тези седем индийски производители се основаваха предимно на „познаване на пазара“ и въпреки че това беше изрично поискано, те не можаха да бъдат подкрепени със солидни конкретни доказателства. Поради това тази информация не беше взета предвид и беше потвърдено, че въз основа на проверените данни в досието свободният капацитет, с който разполагат индийските производители, видимо е ограничен.
6.2. Експортно поведение на индийските производители износители
(156)
Въз основа на индийски официални статистически данни бе установено, че цените на продажбите за износ към десетте основни пазара за износ в Индия са били средно с около 20 % по-ниски от цените на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РПП. Тези индийски експортни цени са били в съответствие с цените на другите основни участници на пазара на Съюза, посочени в съображение 119. Установено бе, че ниските цени на вноса през разглеждания период от тези други държави не са имали отрицателен ефект върху резултатите на индустрията на Съюза. При тези обстоятелства се счита, че ако мерките отпаднат, индийските експортни цени вероятно няма да бъдат вредоносни за индустрията на Съюза, тъй като тя вече е изправена пред конкуренция от страна на други държави износителки със същото поведение по отношение на ценообразуването, без да понася съществена вреда.
(157)
Двама производители от Съюза също така изтъкнаха, че ако мерките отпаднат, индийските производители ще пренасочат износа си, който в момента се продава на други пазари, към Съюза поради привлекателността на пазара на Съюза от гледна точка на цените. На първо място следва да се отбележи, че ако се случи така, че индийските производители пренасочат износа си към Съюза, те ще влязат в конкуренция с други трети държави, които вече изнасят значителни количества за Съюза. Освен това, както бе посочено в съображение 119, бе направен изводът, че вносът от трети държави на цени, близки до индийските експортни цени, прилагани към други пазари, не е оказал влияние върху резултатите на индустрията на Съюза. Въз основа на това се счита, че ако изнасяните за Съюза количества с произход от Индия се увеличат на цени, близки до цените на други експортни пазари, индустрията на Съюза няма да понесе съществена вреда.
(158)
Двама производители от Съюза също така заявиха, че въведените в САЩ забрани за внос по отношение на някои предприятия за производство на антибиотици в Индия ще доведат до пренасочване на допълнителни количества към пазара на Съюза. В това отношение обаче заключенията, направени в предходното съображение относно възможното пренасочване на износа, остават в сила.
6.3. Монополизиран пазар
(159)
Докато монополизираният пазар представляваше 50-60 % от свободния и монополизирания пазар на индустрията на Съюза през разглеждания период, потреблението на монополизирания пазар на индустрията на Съюза бележи увеличение с повече от 20 % през същия период. Като се имат предвид характеристиките и мащабите на този пазар, се смята, че ако мерките отпаднат, монополизираният пазар няма да бъде засегнат от вероятното увеличение на индийския износ и поради това ще продължи да осигурява висока степен на използване на капацитета, както и на икономии от мащаба за индустрията на Съюза.
6.4. Заключение относно вероятността за повторно нанасяне на вреда
(160)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че ако мерките отпаднат, няма вероятност субсидираният внос от Индия да причини съществена вреда на индустрията на Съюза, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава положително развитие през разглеждания период въпреки значителния и увеличаващ се внос от други държави на цени, близки до тези на индийския износ за други държави. Поради това беше направено заключението, че ако мерките отпаднат, няма вероятност повторно да се нанесе съществена вреда.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(161)
Един производител от Съюза заяви, че е трябвало да бъде извършен анализ на интереса на Съюза. В тази връзка, тъй като беше заключено, че няма вероятност за нанасяне на повторна вреда, извършването на анализ на интереса на Съюза би било безпредметно. При тези обстоятелства искането беше отхвърлено.
8. СПЕЦИАЛНО НАБЛЮДЕНИЕ
(162)
С оглед на заключението относно вероятността за продължаване на субсидирането, както бе посочено в съображение 100, и на влиянието, което то може да окаже върху бъдещите търговски потоци, Комисията ще следи обема на вноса на разглеждания продукт. При настъпване на значителна промяна в количествата Комисията ще разгледа какви евентуални мерки се налага да бъдат предприети.
(163)
Наблюдението ще бъде ограничено в рамките на период от 2 години след публикуването на настоящия регламент.
9. ПРЕКРАТЯВАНЕ
(164)
Предвид резултатите от настоящото разследване за преразглеждане се счита за целесъобразно да се отмени изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия.
(165)
Заинтересованите страни бяха информирани за по-важните факти и съображения, въз основа на които бе предложено да се прекрати разследването, и им бе дадена възможност да представят коментарите си. Получените коментари бяха анализирани в съответните раздели по-горе и не са от такова естество, че да променят гореизложените заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Започнатото в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009 преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на изравнителните мерки, прилагани спрямо вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000, с произход от Индия, се прекратява и се отменят мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от Индия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 август 2011 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 803/2011,
4. august 2011,
millega tunnistatakse kehtetuks teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse sellise impordi suhtes kohaldatav menetlus pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 lõike 2 kohast läbivaatamist
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 18,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise ühendatud menetlust (edaspidi „läbivaatamise liitmenetlus”) kehtestas nõukogu 2005. aasta mais määrusega (EÜ) nr 713/2005 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide, nimelt annusteks jaotamata ja jaemüügiks pakendamata amoksitsilliintrihüdraadi, ampitsilliintrihüdraadi ja tsefaleksiini impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex29411000 ja ex29419000 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 17,3 % kuni 32 %. Algsed meetmed olid kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2164/98 (3).
(2)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1176/2008 (4) ühe India eksportija suhtes kohaldatava lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra.
1.2. Taotlus aegumise läbivaatamiseks
(3)
Pärast teate avaldamist kehtivate lõplike meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon algmääruse artikli 18 lõike 2 kohase taotluse määruse (EÜ) nr 713/2005 aegumise läbivaatamise algatamiseks liidu tootjatelt DSM ja Sandoz (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, teatavate laia toimespektriga antibiootikumide liidu kogutoodangust.
(4)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt subsideerimise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
(5)
Enne aegumise läbivaatamise algatamist ning vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 9 ja artikli 22 lõikele 1 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamise taotluse. India valitsust kutsuti konsultatsioonidele, et selgitada taotlusest tulenevat olukorda ja jõuda vastastikusele kokkuleppele lahenduse suhtes. India valitsus vastas sellele kutsele alles väga hilja ja seetõttu ei ole selliseid konsultatsioone toimunud.
1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. mail 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18.
1.4. Uurimine
1.4.1. Uurimisperiood
(7)
Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood” ehk „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.4.2. Uurimisega seotud isikud
(8)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(9)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(10)
Pidades silmas vaatlusaluse tootega seotud ja taotluses nimetatud India eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, leiti kooskõlas algmääruse artikliga 27, et on asjakohane uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Vaid kolm eksportivat tootjat andsid endast teada. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kolmelt liidu tootjalt, kolmelt eksportivalt tootjalt ja India valitsuselt. Ükski teine tootja ei vastanud küsimustikule ega esitanud mingit teavet. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ning ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.
(12)
Üks tootjatest väitis, et liidu tootmisharu olukorra hindamine peaks hõlmama ka andmeid veel ühelt väidetavalt liidu tootjalt. Kuna tehti kindlaks, et viimati nimetatud äriühing ei olnud siiski vaatlusaluse toote tootja, siis lükati kõnealune väide tagasi.
(13)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse.
a)
Liidu tootjad:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Holland), kes vastas komisjoni küsimustikule ka DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Hispaania), nimel. Neid kahte äriühingut nimetatakse edaspidi koos „DSM”;
-
Deretil S.A. (varem DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almiera (Hispaania), mida edaspidi nimetatakse „Deretil”, ning
-
Sandoz GmbH, Kundl (Austria), kes vastas komisjoni küsimustikule ka Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Hispaania), nimel. Mõlemat ettevõtet nimetatakse edaspidi koos „Sandoz”.
b)
India eksportivad tootjad:
-
Lupin Limited, Mumbai;
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh ja Baddi, ning
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
India valitsus:
-
kaubandusministeerium, New Delhi.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(14)
Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on sama kui määruses (EÜ) nr 713/2005 käsitletud toode, nimelt Indiast pärit, annusteks jaotamata ning jaemüügiks pakendamata amoksitsilliintrihüdraat, ampitsilliintrihüdraat ja tsefaleksiin, mis kuuluvad CN-koodide ex29411000 ja ex29419000 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(15)
Uurimine (nagu eelmine läbivaatamisega seotud uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning eksportivate tootjate toodetud ja India siseturul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate liidus toodetud ja müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ning kasutusaladega ning seepärast käsitatakse neid algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasuguste toodetena.
3. SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
3.1. Sissejuhatus
(16)
Nagu on märgitud põhjenduses 11, andsid endast teada ja vastasid küsimustikule kolm eksportivat tootjat. Kuid üksnes kaks neist kolmest eksportivast tootjast teatasid, et nad on vaatlusalust toodet uurimisperioodil liitu müünud.
(17)
Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.
Üleriigilised kavad:
a)
eellubade kava;
b)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS);
c)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS);
d)
sihtturgude kava (Focus Market Scheme - FMS);
e)
tollimaksuta impordilubade kava;
f)
ekspordi suunitlusega üksuste / eksportkauba tootmise eritsoonide / erimajandustsoonide kavad;
g)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - ECS) ning
h)
tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme - ITES).
Piirkondlikud kavad:
i)
Pandžabi tööstussoodustuste kava ning
j)
Gujarati tööstussoodustuste kava.
(18)
Eespool punktides a-f nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992. aastal (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadusega on India valitsust volitatud välja andma teateid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need võetakse kokku väliskaubanduspoliitika (Foreign Trade Policy, edaspidi „FT-poliitika”) dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Kõnealuse uurimisperioodi puhul on olulised kaks FT-poliitika dokumenti: FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014. Viimane jõustus 2009. aasta augustis. Lisaks sellele on India valitsus sätestanud FT-poliitikat 2004-2009 ja FT-poliitikat 2009-2014 käsitleva korra vastavate menetlusjuhendite I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi vastavalt „HOP I 2004-2009” ja „HOP I 2009-2014”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.
(19)
Punktis g nimetatud kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse (Banking Regulation Act) jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India) juhtida kommertspanku ekspordikrediidi valdkonnas.
(20)
Punktis h nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel (Income Tax Act), mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega (Finance Act).
(21)
Punktis i nimetatud kava haldab Pandžabi valitsus ja see põhineb tööstuspoliitikal ning Pandžabi valitsuse soodustuste eeskirjal.
(22)
Punktis j nimetatud kava haldab Gujarati valitsus ja see põhineb Gujarati tööstussoodustuste poliitikal.
3.2. Eellubade kava
a) Õiguslik alus
(23)
Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 punktides 4.1.1-4.1.14 ning HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 menetlusjuhendite punktides 4.1-4.30A.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(24)
Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 25. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastase vajaduse eellubade kava alusel võivad soodustusi saada tootvad eksportijad ning eksportivad müüjad, kes on seotud neid varustavate tootjatega. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mis on nimetatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 punktis 8.2, näiteks ekspordisuunitlusega üksusele tarnijad, saavad taotleda eellubade kava alusel soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide allkavade alusel.
c) Tegelik rakendamine
(25)
Eellube võidakse väljastada järgmistel juhtudel.
i)
Tegeliku ekspordi jaoks: see on peamine allkava. See võimaldab tootmisprotsessi sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporttoote tüüp, on täpsustatud eelloal.
ii)
Aastase vajaduse jaoks: selline eelluba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema tooterühmaga (näiteks kemikaalid ja nendega seotud tooted). Eelloa omanik võib - kuni teatud väärtusläveni, mis arvestatakse tema eelneva eksporditegevuse põhjal - importida tollimaksuvabalt ükskõik milliseid sisendeid, mida kasutatakse mis tahes sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida mis tahes valmistooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.
iii)
Vahetarnete jaoks: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad sama eksporttoodet koos toota ning jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjale tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.
iv)
Ekspordiga samaväärsete toimingute eest: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärse toimingu alusel FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 punkti 8.2 alapunktides b-f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks eeldusel, et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis.
v)
Eelnevate vabastusotsuste alusel: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida seda eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul.
vi)
Sisemaiste akreditiivide jaoks: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank tühistab eelloa otseimpordiks üksnes nende kaupade väärtuse ja koguse suhtes, mida importimise asemel hangitakse riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi prognoositava ekspordi alusel, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).
(26)
Uurimisperioodil sai üks kahest koostööd teinud eksportijast eellubade kava alusel soodustusi. Kõnealune äriühing kasutas punktis i nimetatud tegeliku ekspordi allkava. Seetõttu ei ole vaja kindlaks määrata muude, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.
(27)
Imporditud sisendmaterjalid ei ole üleantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita vastavalt eelloa väljastamise järel ette nähtud ajakavale. Pärast läbivaatamise liitmenetlust on seda pikendatud 36 kuuni (24 kuud koos kahe kuuekuulise pikendusega).
(28)
India asutuste tehtava kontrolli eesmärgil on eelloa omanik iga eelloa puhul õiguslikult kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis tegeliku tarbimise registrit („tõest ja nõuetekohast arvestust”) tollimaksuvabalt imporditud / omamaiselt turult hangitud kauba kohta (menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 punktid 4.26 ja 4.30 ning 23. liide). Seda registrit kontrollib sõltumatu audiitor / kuluarvestuse ja majandustegevuse audiitor, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et ettenähtud registreid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige.
(29)
Uurimisperioodil eellubade kava tegeliku ekspordi allkava kasutamise suhtes määrab India valitsus kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis märgitakse eelloale. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi toimumise ajal dokumenteerima eelloal vastavad impordi- ja eksporditehingud. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms, edaspidi „SION”) alusel. Enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote kohta, on SIONid olemas ja neid avaldab India valitsus. Läbivaatamise liitmenetlusest alates on SIONe korrigeerimisel vähendatud ning uurimisperioodil olid need põhitoorainest sisendi puhul ning tootest ja tarneahelast olenevalt 2,3 % kuni 16,1 % väiksemad kui läbivaatamise liitmenetluse ajal.
(30)
Kõnealusele SIONide vähendamisele vaatamata tehti kindlaks, et ühe vaatlusaluse toote puhul oli tegelik tarbimine ikkagi väiksem kui SIONid. Peale selle tehti kindlaks, et kohustusele vaatamata ei pidanud äriühing põhjenduses 28 osutatud 23. liite kohast välisaudiitori kontrollitavat tarbimisregistrit. Vaatamata kõnealuse nõude rikkumisele sai äriühing eellubade kava alusel soodustusi, mis pealegi - pidades silmas kindlakstehtud SIONide ülehindamist - ületasid õigusaktides sätestatut.
d) Teabe avalikustamise järgsed märkused
(31)
India valitsus ja üks eksportiv tootja esitasid märkused eellubade kava kohta.
(32)
India valitsus väitis, et eellubade kava toimib lubatud tagastuse või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina, mille suhtes kohaldatakse algmääruse I, II ja III lisa sätetele vastavat kontrollisüsteemi, et jälgida seost tollimaksuvabade imporditud sisendite ja tulemusena saadud eksporttoodete vahel. Lisaks väitis India valitsus, et algmääruse kohaselt võib tasakaalustada üksnes nende impordimaksude vähendamist või tagastamist, mis ületavad eksporditud toodete tootmiseks tarbitud imporditud sisendite suhtes kohaldatud makse. Kontrollisüsteemi suhtes kinnitasid nad asjakohase kontrollisüsteemi toimimist. Selles kontekstis viitasid nad mitmele kontrollivahendile, mis olid India valitsusele selliseks kontrolliks kättesaadavad, sealhulgas SIONid, impordi- ja ekspordidokumentide teave koguste kohta ning hüvitiste kinnitamine pärast impordi ja ekspordi toimumist. India valitsus tuletas ka meelde, et kavaga nähakse ette tollimaksu tasumine täies ulatuses koos intressiga, kui mingi osa materjalist jääb kasutamata.
(33)
Eellubade kava liidus müügiks kasutanud eksportival tootjal ei olnud märkusi seoses kava kirjelduse ja tegeliku rakendamisega, mis on eespool kokku võetud punktides a kuni c, kuid ta vaidlustas mitmeid arvnäitajaid subsiidiumi summa arvutuses. Kuigi arvutust kontrolliti ning parandusi ei olnud vaja teha, selgitati kõnealused küsimused asjaomasele äriühingule.
e) Järeldus
(34)
Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija sai kasu.
(35)
Lisaks sellele sõltub eellubade kavaga hõlmatud tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel soodustusi ei saa.
(36)
Seepärast leidis käesoleva aegumise läbivaatamisega kinnitust asjaolu, et kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Kuigi on olemas kontrollisüsteem või -menetlus selleks, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide puhul III lisa II osa punkt 2), ei kohaldanud India valitsus seda tõhusalt. SIONeid eraldivõetuna ei saa käsitada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina, sest on selgunud, et need on liiga soodsad, ning tehti kindlaks, et India valitsus ei nõua välja ülemäära saadud soodustusi. Tõepoolest ei teostanud India valitsus tõhusat kontrolli, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatud kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). Lõpuks leidis kinnitust, et kuigi see on õiguslikult kohustuslik, ei olnud sõltumatute audiitorite osalus kontrollimenetluses tegelikkuses tagatud.
(37)
Seepärast on tegeliku ekspordi eellubade kava tasakaalustatav.
f) Subsiidiumisumma arvutamine
(38)
Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav hüvitis kogu tagastatud imporditollimaks, mis oleks tavaliselt tulnud tasuda sisendite importimisel. Sellega ja põhjenduses 32 esitatud India valitsuse väitega seoses märgitakse, et algmäärusega nähakse ette mitte üksnes tollimaksu „ülemäärase” tagastuse tasakaalustamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada üksnes tollimaksude ülemäärast tagastamist eeldusel, et on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused siiski täidetud. Seega, kui asjakohase kontrollimenetluse puudumine on kindlaks tehtud, ei ole eespool nimetatud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ning tasakaalustamiseks kohaldatakse tavaeeskirja tasumata tollimaksusumma (saamatajäänud tulu) kohta, mitte aga väidetava ülemäärase maksu tagastamist. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimist korraldava asutuse ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastuse väljaarvutamine. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt tegema kindlaks üksnes piisavad tõendid väidetava kontrollisüsteemi asjakohasuse ümberlükkamiseks.
(39)
Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodil allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.
(40)
Kava kasutanud ainsale koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil ulatub 12,3 protsendini.
3.3. Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)
a) Õiguslik alus
(41)
Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 dokumentide punktis 4.3 ning HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 menetlusjuhendite 4. peatükis.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(42)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.
c) Tegelik rakendamine
(43)
Toetuse saamise kriteeriumidele vastav eksportija võib taotleda DEPBS-krediiti, mis arvutatakse protsendina selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPBS-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse SIONide (vt põhjendus 29) ja eeldatava impordikoguse suhtes kohaldatud tollimaksu alusel, sõltumata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult tasutud või mitte. Praeguse uurimisega seotud uurimisperioodil oli DEPBS-määrad amoksitsilliintrihüdraadi puhul 8 % ning ampitsilliintrihüdraadi ja tsefaleksiini puhul 7 %, seega kõigil juhtudel suuremad kui läbivaatamise liitmenetluse ajal.
(44)
Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPBS-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi saatelehe. Sellel dokumendil on muu hulgas näidatud DEPBS-krediidi summa, mis tuleb kõnealuse eksporditehingu eest anda. Sellest ajahetkest teab eksportija saadava toetuse suurust. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatelehe, siis ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamisel kasutatakse asjakohast DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seetõttu puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta.
(45)
Tehti kindlaks, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPBS-krediidi pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks mis tahes piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul, kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu, või kasutada muul viisil. DEPBS-krediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast.
(46)
DEPBS-krediidi taotlused esitatakse elektrooniliselt ja nad võivad hõlmata piiramata arvu eksporditehinguid. Tegelikult puuduvad DEPBS-krediidi suhtes kohaldatavad ranged tähtajad. DEPBS-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis ületavad menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 punktis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega. Peale selle on menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 punktis 9.3 selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võib alati arvesse võtta, kui kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast).
(47)
Tehti kindlaks, et üks koostööd teinud India eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.
d) Teabe avalikustamise järgsed märkused
(48)
India valitsus väitis, et „soodustust toetuse saajale” saab kindlaks määrata ja subsiidiumi tasakaalustatavust kindlaks teha üksnes siis, kui DEPBS-krediidi litsentsid on turul müüdud, sest nende kaudu võiks saada kasu vaid siis, kui nad on turul ära müüdud. Teisisõnu, DEPBS-krediit ei oleks tasakaalustatav, kui seda kasutatakse tollimaksu tasumiseks imporditud kaupade eest, mida kasutatakse sisenditena eksporditavate toodete tootmiseks.
e) Järeldused DEPBS-kava kohta
(49)
DEPBS-kavaga võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse lõpuks imporditollimaksude korvamiseks ja see vähendab India valitsusele tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab DEPBS-krediidist kasu eksportija, sest selle kaudu ei parane likviidsus mitte üksnes siis, kui litsents müüakse turul, nagu väitis India valitsus, vaid ka siis, kui seda kasutatakse imporditud kauba eest tollimaksu tasumiseks.
(50)
Lisaks sõltub DEPBS-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(51)
Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportijal ei ole tegelikult mingit kohustust kasutada tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikud kasutatud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, millega saaks kinnitada, mis sisendeid on kasutatud eksporditud toote tootmisprotsessis või kas imporditollimakse on tasutud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPBS-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPBS-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi mingeid sisendina kasutatavaid kaupu.
f) Subsiidiumisumma arvutamine
(52)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seoses sellega võeti arvesse, et ajaliselt saab saaja kasu siis, kui toimub selle kavaga hõlmatud eksporditehing. Sel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
(53)
Ülaltoodut arvestades peeti asjakohaseks hinnata DEPBS-kava alusel saadud kasu kui kõigi selle kava raames uurimisperioodil tehtud eksporditehingutega saadud krediitide summat.
(54)
Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadud subsiidiumisummast saadi lugeja vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a.
(55)
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibega, mis oli asjakohane nimetaja, sest subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.
(56)
Arvestades eespool öeldut, ulatub kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja suhtes selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil 6,9 protsendini.
3.4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)
a) Õiguslik alus
(57)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 dokumentide 5. peatükis ning HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 menetlusjuhendite 5. peatükis.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(58)
Selle kava raames saavad toetust taotleda varustavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.
c) Tegelik rakendamine
(59)
Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu tasumisel EPCGS-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäära (5 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. Vastavalt FT-poliitika 2009-2014 dokumendile võib kapitalikaupu EPCGS-kava raames importida 0-protsendise tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.
(60)
EPCGS-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Teise võimalusena võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCGS-litsentsi omanikule.
(61)
Tehti kindlaks, et mõlemad koostööd teinud eksportivad tootjad kasutasid kõnealust kava uurimisperioodil.
d) Teabe avalikustamise järgsed märkused
(62)
Pärast teabe avalikustamist vaidlustas India valitsus EPCGS-kava tasakaalustatavuse. Eelkõige väitis ta, et EPCGS-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks enam pidada sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi. Üks eksportiv tootja, kelle kohta tehti kindlaks, et ta on saanud EPCGS-subsiidiume, väitis, et neid subsiidiume ei tohiks arvesse võtta, sest neid ei olnud kasutatud vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavate kapitalikaupade ostmiseks.
e) Järeldus EPCGS-kava kohta
(63)
EPCGS-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, sest see kontsessioon vähendab India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab tollimaksuvähendusest kasu eksportija, sest säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.
(64)
Väide, et kapitalikaupade ostmiseks antud EPCGS-subsiidiume ei tuleks enam lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi, tuleb tagasi lükata. Tõepoolest ei vaidlustata, et EPCG-kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest, kuna selliseid EPCGS-litsentse ei väljastata ilma ekspordikohustuseta. Seepärast käsitatakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetse ja tasakaalustatavana. Selles suhtes ei ole ekspordikohustuse tegeliku täitmise ajahetk üldse oluline. Seoses küsimusega, kas kapitalikaupu kasutatakse vaatlusaluse toote tootmiseks või mitte, võimaldab EPCGS-kava kooskõlas FT-poliitika 2009-2014 peatükiga 5.2 kapitalikaupade importi tootmise ettevalmistuseks, tootmiseks ja tootmisjärgseks etapiks (sealhulgas toote täieliku või osalise kokkupaneku komplektide ja ka arvutitarkvarasüsteemide jaoks). Seepärast on selge, et ka kaupade puhul, mida ei kasutata vaatlusaluse toote tootmiseks, võib EPCGS-kava kaudu soodustusi saada. Lisaks tehti kindlaks, et EPCGS-kavast tulenev ekspordikohustus täideti vaatlusaluse toote ekspordiga. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(65)
EPCGS-kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, sest neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks.
f) Subsiidiumisumma arvutamine
(66)
Subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikuga, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellele summale lisati intress, et kajastada aja jooksul saadava toetuse koguväärtust. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks kasutada Indias uurimisperioodil kehtinud kohalikus vääringus laenude turuintressimäära.
(67)
Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest.
(68)
Kava kasutanud koostööd teinud eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr jääb uurimisperioodil vahemikku 0,1 % - 0,5 %.
3.5. Sihtturgude kava (FMS)
a) Õiguslik alus
(69)
FMSi on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 punktides 3.9.1-3.9.2.2 ja FT-poliitika 2009-2014 punktides 3.14.1-3.14.3 ning menetlusjuhendi HOP I 2004-2009 punktides 3.20-3.20.3 ja menetlusjuhendi HOP I 2009-2014 punktides 3.8-3.8.2.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(70)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.
c) Tegelik rakendamine
(71)
Selle kava raames on õigus saada tollimaksukrediiti 2,5 % ulatuses kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009-2014 liite 37 punktis C. Selle kavaga ei ole hõlmatud teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ning erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava raamidesse teatavat tüüpi tooted, näiteks teemandid, väärismetallid, maak, teravili, suhkur ja naftasaadused.
(72)
FMSi raames antav tollimaksukrediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidi määramise sertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks.
(73)
Krediidi määramise sertifikaat väljastatakse punktis, mille kaudu eksport toimub, pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (näiteks eksporditellimus, arved, saatelehed, panga sertifikaadid), siis puudub India valitsusel tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigus.
d) Teabe avalikustamise järgsed märkused
(74)
Pärast teabe avalikustamist väitis India valitsus, et krediidi määramise sertifikaadi kaudu ei saaks selle saaja mingit kasu enne sertifikaadi müümist turul ja seetõttu ei oleks see tasakaalustatav. Teisisõnu, väideti, et FMS-tollimaksukrediit ei ole tasakaalustatav, kui seda kasutatakse tollimaksu tasumiseks imporditud kaupade eest, mida kasutatakse sisenditena eksporditavate toodete tootmiseks. Koostööd teinud eksportiv tootja, kes oli saanud soodustusi FMSi kaudu, väitis, et kava on geograafiliselt seotud muude riikidega ja seetõttu ei saa liit seda tasakaalustada.
e) Järeldus FMSi kohta
(75)
FMSi raames võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FMS-tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab eksportija FMS-tollimaksukrediidist kasu olenemata sellest, kas krediidi määramise sertifikaati kasutatakse imporditollimaksu korvamiseks või müüakse turul, sest see parandab eksportija likviidsust.
(76)
Peale selle sõltub FMS juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Tõsiasi, et liidu riigid ei ole FMSiga hõlmatud, ei ole vastuolus ei kava tegeliku rakendamise ega viisiga, kuidas FMSi toetust kasutatakse, nagu on selgitatud põhjendustes 72-74. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(77)
Kõnealust kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportijal ei ole tegelikult mingit kohustust kasutada tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikud kasutatud sisendid. Puudub süsteem või menetluskord, millega saaks kinnitada, mis sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on tasutud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FMS-soodustusi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on FMSi alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu oma tooraine kohapeal ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Pealegi võib eksportija kasutada FMS-tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme, sest kapitalikaupu ei kasutata eksporditavate kaupade tootmisel lõplikult ära.
f) Subsiidiumisumma arvutamine
(78)
Tasakaalustava subsiidiumi summa arvutamisel võeti arvesse subsiidiumi saaja saadud kasu uurimisperioodil, mis tehti kindlaks kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja tekkepõhiselt tehtud raamatupidamiskannete põhjal kui eksporditehingu toimumisel saadud tulu. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jagatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibega, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
(79)
Kava kasutanud koostööd teinud eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil on väiksem kui 0,1 %.
3.6. Tollimaksuta impordilubade kava
(80)
Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil tollimaksuta impordilubade kava raames mingit toetust. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
3.7. Ekspordi suunitlusega üksuste / eksportkauba tootmise eritsoonide / erimajandustsoonide kavad
(81)
Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil mingeid soodustusi ekspordi suunitlusega üksuste, eksportkauba tootmise eritsoonide ega erimajandustsoonide kavade kaudu. Seetõttu ei olnud nimetatud kavade edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
3.8. Ekspordi krediteerimise kava (ECS)
a) Õiguslik alus
(82)
Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga kõikidele India kommertspankadele suunatud koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10.
b) Toetuse saamise kriteeriumid
(83)
Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.
c) Tegelik rakendamine
(84)
Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi suhtes kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. ECS koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava (niinimetatud pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo rahastamiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, millega nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka kohustab India Reservpank pankasid andma ekspordi rahastamiseks teatava osa laenude kogusummast.
(85)
India Reservpanga koondringkirja tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määravad üksnes turutingimused. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel.
d) Järeldus ECSi kohta
(86)
ECS-krediidi soodusintressimäärad, mis on kehtestatud põhjenduses 85 nimetatud India Reservpanga koondringkirjas, võivad vähendada eksportija intressikulusid selliste laenukuludega võrreldes, mis määrataks üksnes turutingimuste alusel, ning seega saab selline eksportija kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Ekspordi rahastamine ei ole iseenesest vähem riskantne omamaiste tehingute rahastamisest. Tegelikult käsitatakse seda tavaliselt isegi riskantsemana ning tagatise kindlus sellise laenu andmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata üksnes asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale eraldi. Lisaks ei oleks kommertspangad muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamaid intressimäärasid.
(87)
Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on see soodustus valitsuse antav rahaline toetus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis tuleks märkida, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma avaliku sektori raamatupidamisaruannetes (näiteks India valitsuse poolt kommertspankade kulude hüvitamine), nõutakse vaid valitsuse korraldust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii sätestatud funktsioonide teostamiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punktis b esitatud valitsuse määratluse alla. India Reservpank on sajaprotsendiliselt riigi oma, täidab valitsuspoliitika (näiteks rahanduspoliitika) eesmärke ja selle juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpank annab algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressi piirmäärade suhtes, mis on kohustuslikud India Reservpanga koondringkirja ning India Reservpanga korralduste alusel selle kohta, et kommertspangad peavad eraldama teatava summa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. Kõnealune korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i - käesoleval juhul on tegemist sooduslaenudega ekspordi rahastamiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud kord ei erine tegelikult valitsuste tavalisest tegevusest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Kõnealust subsiidiumi käsitatakse konkreetse ja tasakaalustatavana, sest soodusintressimäärasid kohaldatakse üksnes eksporditehingute rahastamise suhtes ning need sõltuvad seetõttu eksporditegevusest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(88)
Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. Kõnealune subsiidiumisumma (lugeja) on jagatud uurimisperioodi kogu ekspordikäibega (nimetaja) vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
(89)
Kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja puhul uurimisperioodil kindlaks tehtud subsiidiumi määr oli tühine.
3.9. Tulumaksuvabastuse kava (ITES)
(90)
Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil tulumaksuvabastuse kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
3.10. Pandžabi tööstussoodustuste kava
(91)
Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil Pandžabi tööstussoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
3.11. Gujarati tööstussoodustuste kava
(92)
Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil Gujarati tööstussoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
3.12. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa
(93)
Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 7,5 % kuni 12,4 % (ad valorem). Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud de minimis läve.
(94)
Seepärast leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 18 jätkus subsideerimine uurimisperioodil.
3.13. Järeldused subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(95)
Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.
(96)
Sellega seoses tuletatakse meelde, et koostööd tegid vaid kaks teadaolevat vaatlusaluse toote eksportivat tootjat. India ja liidu kättesaadava statistilise teabe põhjal ei ole võimalik kindlaks teha kõnealuste eksportijate osa kõigi vaatlusaluse toote eksportijate kogu müügimahust liitu. Kõnealused statistilised andmed võimaldaksid siiski oletada, et on olemas teisi tootjaid, kes saaksid vaatlusalust toodet liitu müüa.
(97)
Tehti kindlaks, et uurimisperioodil said koostööd teinud eksportivad tootjad jätkuvalt kasu India valitsuselt saadava tasakaalustatava subsideerimise kaudu. Eespool analüüsitud subsideerimiskavadega antakse korduvaid soodustusi ja puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähitulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldataks või neid muudetaks või et koostööd teinud eksportivad tootjad nende kavade alusel enam soodustusi ei saaks.
(98)
Puudub kättesaadav teave, mis osutaks, et teised eksportivad tootjad ei saaks edaspidi kasu eespool analüüsitud subsiidiumikavade kaudu. Seepärast tehakse järeldus, et subsideerimine jätkus üleriigilisel tasandil.
(99)
Eespool kirjeldatut silmas pidades tehakse järeldus, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkuks tõenäoliselt ka edaspidi.
4. LIIDU TOOTMINE
(100)
Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul tootsid liidus samasuguseid tooteid järgmised liidu tootjad: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ja Antibioticos S.A.. Taotluse esitajad taotlesid kehtivate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamist. Liidu toodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas taotluses esitatud teavet ning liidu tootjatelt enne ja pärast läbivaatamise uurimise algatamist kogutud andmeid. Selle põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt 7 093 tonni.
(101)
Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Kuna küsimustiku vastused esitanud kolme liidu tootja samasuguse toote toodang moodustas uurimisperioodil 95 % samasuguse toote liidu kogutoodangust, käsitatakse nende tootjate andmeid representatiivsetena kogu liidu tootmisharu suhtes.
5. OLUKORD LIIDU TURUL
5.1. Sissejuhatav märkus
(102)
Selleks et analüüsida impordimahu ja hinna suundumusi, kasutati Eurostati impordistatistikat vaatlusalusel perioodil kohaldatud TARIC-koodide kohta: 2007. ja 2008. aastal TARIC-koode 2941101010, 2941102010 ja 2941900030 ning 2009. ja järgnevate aastate kohta TARIC-koode 2941100010 ja 2941900030.
(103)
Võttes arvesse liidu tootjate arvu ja fakti, et üks liidu tootja tootis samasugust toodet teise tootjaga sõlmitud töötlemislepingu alusel, siis on teave liidu tootmisharu kohta esitatud vajaduse korral indeksite või vahemikena üksnes selleks, et kaitsta andmete konfidentsiaalsust.
5.2. Tarbimine liidu turul
(104)
Liidu tootmisharu müüb samasugust toodet sõltumatutele klientidele ning müüb või annab seda üle seotud äriühingutele edasiseks töötlemiseks.
(105)
Müüki sõltumatutele üksustele käsitati vabaturuna. Müüki või üleandmist seotud üksustele käsitati suletud turuna.
(106)
Selleks et arvutada vaatlusaluse toote ja samasuguse toote liidu tarbimine, lisas komisjon järgmised andmed:
-
uurimisaluse toote impordi kogumaht liitu Eurostati andmete alusel;
-
liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus;
-
liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote maht suletud turul ja
-
teiste teadaolevate liidu tootjate samasuguse toote hinnanguline müügimaht liidus.
(107)
Tuleb märkida, et müügimahtude dubleeriva arvestamise vältimiseks jäeti eespool esitatud arvutusest välja töötlemislepinguga hõlmatud müük kahe liidu tootja vahel.
(108)
Eelöeldu põhjal on vaatlusaluse ja samasuguse toote liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil järk-järgult suurenenud 28 % võrra.
Tarbimine (tonnides)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Vaatlusalune toode ja samasugune toode
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeks
100
106
118
128
5.3. Import Indiast
5.3.1. Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
Import (tonnides)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeks
100
49
6
4
Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeks
100
8
34
32
(109)
Vastavalt Eurostati andmetele on Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaba ringluse jaoks vaatlusalusel perioodil vähenenud 96 % võrra. Märkimisväärne langus - 51 protsendipunkti - toimus 2008. aastal, millele järgnes edasine vähenemine 43 protsendipunkti võrra 2009. aastal ja kahe protsendipunkti võrra uurimiseperioodil.
(110)
Mõnevõrra erinevat suundumust võib täheldada seestöötlemise korraga hõlmatud impordi puhul, mille kohta ei kehti tasakaalustavad maksud ja tollimaksud. Pärast esialgset impordi langust 92 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel, suurenes import 2009. aastal ning jäi uurimisperioodi jooksul suhteliselt stabiilseks.
Keskmine hind (eurot/tonn)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeks
100
112
134
74
Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeks
100
105
87
84
(111)
Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi keskmine hind vaba ringluse jaoks suurenes 34 % võrra 2007. ja 2009. aasta vahel, seejärel langes uurimisperioodil järsku kuni tasemini, mis oli 26 % väiksem 2007. aasta tasemest. Ka seestöötlemise korraga hõlmatud impordihinnad järgisid langussuundumust ja vähenesid vaatlusalusel perioodil 16 % võrra. Kahe impordirežiimi hinnasuundumuste erinevust võib põhjendada vaatlusaluse toote peamiselt imporditud liigiga, s.o tsefaleksiiniga, mis on suhteliselt kallim kui muud vaatlusalused tooted.
India impordi turuosa
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeks
100
46
5
3
Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeks
100
8
29
25
(112)
Vaba ringluse jaoks või seestöötlemise korraga hõlmatud Indiast pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil väga väike ja vähenes mõlemal juhul.
(113)
Üks liidu tootja osutas, et Eurostati andmetel põhinevat India importi oli valesti hinnatud, sest India ekspordistatistikas olid suuremad ekspordimahud kui Eurostati andmetes. Seoses sellega tuleb märkida, et komisjoni tavapraktika on kasutada impordistatistika alusena Eurostati andmeid. Lisaks märgitakse, et India ekspordistatistikas ei ole näidatud ekspordi sihtkohta ega seda, kas see tegelikult oli suunatud liitu. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.
5.3.2. Hinna allalöömine
(114)
Pidades silmas liidu turule vabasse ringlusse jõudnud Indiast pärit impordi äärmiselt väikest kogust, ei saa hinna allalöömise kohta teha arvestatavat järeldust. Seestöötlemise korraga hõlmatud impordi puhul tehti kindlaks, et hinna allalöömise marginaal oli negatiivne. Kõnealune import oli koguselt siiski väiksem kui kümme tonni ja oli seotud vaid ühe tooteliigiga (tsefaleksiiniga), mis on ka kõige kallim ja kõige väiksema turuosaga tooteliik turul. Seepärast jõuti järeldusele, et seestöötlemise korraga hõlmatud imporditehinguid käsitlevad andmed ei olnud representatiivsed hinna allalöömise arvestatavaks arvutamiseks ega sobi edasiseks analüüsiks.
(115)
Üks liidu tootja osutas, et kahe impordikategooria, s.o vaba ringlusega ja seestöötlemise korraga hõlmatud impordi eraldi analüüs ei olnud kooskõlas varasema läbivaatamise menetluse lahendusega ja oli vastuolus komisjoni praktikaga.
(116)
Selles suhtes tuleb märkida, et nagu on järeldatud põhjenduses 115, olid nii seestöötlemise korraga hõlmatud kui ka vaba ringluse jaoks imporditud kogused arvestatavate järelduste tegemiseks ebapiisavad. Arvestades impordi väikest koondmahtu, on see järeldus samamoodi kohaldatav ka kõnealuse mahu kohta.
5.4. Import muudest kolmandatest riikidest
Import kolmandatest riikidest
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeks
100
93
130
156
Hiina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeks
100
128
241
253
Omaan
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeks
100
117
81
77
Muud kolmandad riigid
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeks
100
483
109
108
Kokku
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeks
100
114
144
162
(117)
Läbivaatamisaluse toote import muudest riikidest kui India on vaatlusalusel perioodil suurenenud 62 %, seejuures suurenes turuosa järsku rohkem kui 10 protsendipunkti võrra, 37,6 protsendist kuni 47,7 protsendini, mis langes kokku suurenenud tarbimisega liidu turul. Muude eksportivate riikide seas olid Singapur, Hiina ja Omaan peamised tarnijad liidu turul.
Keskmine impordihind tonni kohta eurodes
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeks
100
83
61
51
Hiina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeks
100
90
72
70
Omaan
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeks
100
93
78
76
Muud kolmandad riigid
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeks
100
94
119
122
Kokku
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeks
100
84
65
57
(118)
Keskmised impordihinnad kolmandatest riikidest vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt - 43 % võrra. Kuigi peamiste eksportivate riikide (Singapur, Hiina ja Omaan) hinnad lõid liidu hinna uurimisperioodil alla umbes 20 % võrra iga üksiku toote puhul ning impordimahtu võib käsitada olulisena, ei mõjutanud sellise madala hinnaga import ilmselt liidu tootmisharu kasumlikkust.
(119)
Üks liidu tootja väitis, et erinevate impordihindade suundumuste analüüsis oleks pidanud arvesse võtma eri tooteliike. Sellega seoses tuleks märkida, et kooskõlas tavapraktikaga peab hinnasuundumuste analüüsi muu hulgas tegema vaatlusaluse toote põhjal, olenemata iga tooteliigi osakaalust. Lisaks märgitakse, et käesoleval juhul ei tehtud järeldust kolmandate riikide impordihindade suundumuse kohta vaatlusalusel perioodil. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(120)
Kõik liidu tootjad väitsid, et muu hulgas Hiinast ja Omaanist imporditi amoksitsilliintrihüdraati peamiselt veterinaarkasutuseks ja seda oleks pidanud eespool nimetatud hindade analüüsi puhul arvesse võtma. Sellega seoses märgitakse, et läbivaatamisalune toode hõlmab nii humaan- kui ka veterinaarravimitena kasutatavaid antibiootikume. Lisaks ei olnud kõnealuse väite toetuseks esitatud teave tõendatud. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(121)
Üks liidu tootja vaidlustas amoksitsiilliintrihüdraadi ja amptsilliintrihüdraadi hinnavõrdluse aluse uurimisperioodil, pidades silmas asjaolu, et Eurostati andmetes ei eristata neid kahte tooteliiki. Kuna sellega seoses tehti kindlaks, et mõlema tooteliigi liidu tootmisharu hinnad on väga sarnased, siis ei olnud koondhinna võrdlus põhjendamatu.
(122)
Singapuri impordi käsitlemisel väitsid kõik liidu tootjad, et import toimus siirdehinna alusel seotud isikute vahel. Sellistel tingimustel kõnealuse impordi lisamine moonutaks muude kolmandate riikide keskmisi hindu. Märgitakse, et kui kõnealune import tuleks hinnavõrdlusest välja jätta, siis eespool nimetatud järeldus seoses hinna allalöömise marginaaliga ei muutuks oluliselt ning järeldus selle kohta, et madala hinnaga import ei mõjutanud liidu tootmisharu kasumlikkust, jääks paikapidavaks.
5.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(123)
Järgmiste liidu tootmisharu majandusnäitajate puhul on kindlaks tehtud, et järeldusi võimaldav analüüs ja hindamine tuleb keskendada vabaturul valitsevale olukorrale: müügimahule ja -hinnale liidu turul, turuosale ja kasumlikkusele. Kui oli võimalik ja põhjendatud, siis võrreldi kõnealuseid tulemusi järgmiseks suletud turu andmetega, selleks et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast.
(124)
Muude majandusnäitajate puhul tehti siiski uurimisega kindlaks, et neid saab põhjendatult uurida üksnes kogu tegevust vaadeldes. Tõepoolest sõltuvad tootmine (nii suletud turu kui ka vabaturu jaoks), tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, aktsiad, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime kogu tegevusest, sõltumata sellest, kas toodangut müüakse suletud turul või vabaturul.
(125)
Pärast seda, kui ühelt liidu tootjalt olid saadud märkused nende faktide ja kaalutluste lõpliku teatavakstegemise kohta, mille põhjal tehti ettepanek menetlus lõpetada, parandati mõned majandusnäitajad järgmistes põhjendustes. Kõnealused muudatused ei olnud sellised, mis muudaksid järeldust liidu tootmisharu olukorra kohta.
5.5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootmisvõimsuse indeks
100
100
104
107
Toodanguindeks
100
95
96
98
Tootmisvõimsuse rakendamise indeks
100
95
92
91
(126)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli stabiilne 2007. ja 2008. aasta vahel, enne 2008. kuni 2009. aastani toimunud suurenemist 4 % ning edasist suurenemist 3 % võrra uurimisperioodil.
(127)
Siiski ei järginud tootmismaht seda tõusu ühe liidu tootja ettenägematute tehniliste raskuste tõttu 2008. aastal, mil tootmismaht vähenes 5 % ja taastus seejärel järk-järgult kuni uurimisperioodini.
(128)
Tootmisvõimsuse suurenemise ja tootmise väikese languse tulemusel vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil jätkuvalt ning jõudis uurimisperioodil tasemeni, mis oli 9 % väiksem kui 2007. aastal.
5.5.2. Müügimaht, müügihind ja turuosa
5.5.2.1.
Müük sõltumatutele isikutele liidus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Mahu indeks
100
97
93
99
Keskmise müügihinna indeks
100
121
104
104
Turuosa indeks
100
90
79
78
(129)
Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele isikutele oli uurimisperioodil mõnevõrra väiksem 2007. aasta tasemest, vähenedes 7 % võrra 2009. aastal ja seejärel suurenedes uurimisperioodi jooksul kuue protsendipunkti võrra.
(130)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Hinnad tõusid järsult 21 % võrra 2008. aastal enne 17-protsendipunktist langust 2009. aastal ning jäid stabiilseks uurimisperioodil.
(131)
Üks liidu tootja väitis, et Indiast pärit impordi hinna mõju liidu tootmisharule ei olnud õigesti hinnatud. Sellega seoses märgitakse kõigepealt, et mingit hinna allalöömist ei ole kindlaks tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 115. Lisaks on põhjenduses eespool märgitud, et liidu tootmisharu hinnad suurenesid vaatlusalusel perioodil 4 %. Leiti, et kõnealustes tingimustes ei olnud Indiast pärit impordil mingit negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.
(132)
Vähenev müük sõltumatutele isikutele liidu turul kajastus turuosa arengus, mis võrreldes 2007. aastaga vähenes uurimisperioodil 22 protsendipunkti.
5.5.2.2.
Suletud turg liidus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Mahu indeks
100
115
122
128
Suletud turu keskmise müügihinna indeks
100
100
111
110
Turuosa indeks
100
109
104
100
(133)
Samal ajal kui liidu tootmisharu müük sõltumatutele isikutele vähenes vaatamata suurenevale nõudlusele vaatlusalusel perioodil, suurenes müük suletud turul 28 %.
(134)
Liidu tootmisharu suletud turuga seotud turuosa suurenes 9 protsendipunkti võrra 2008. aastal, kuid vähenes siis järk-järgult 2007. aasta tasemeni.
5.5.2.3.
Müük sõltumatutele isikutele, müük suletud turul ja suletud turg
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Mahu indeks
100
107
108
114
Turuosa indeks
100
100
92
90
(135)
Liidu tootmisharu turuosa tervikuna tehti kindlaks, liites liidu vabaturu ja suletud turu mahud. Kuigi kõnealune maht suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 10 protsendipunkti võrra, kuigi turu tarbimine samal perioodil suurenes 28 %. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud kasu tarbimise kasvust.
5.5.3. Varud
Varud
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Mahu indeks
100
74
63
46
(136)
Varud kahanesid 54 % võrra 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, mida võib peamiselt selgitada nõudluse suurenemisega suletud turul.
5.5.4. Kasumlikkus
5.5.4.1.
Kasumlikkus vabaturul
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Indeks
100
447
218
253
(137)
Liidu tootmisharu sõltumatutele isikutele suunatud müügi tulusus liidu turul paranes uurimisperioodi jooksul oluliselt - 153 protsendipunkti võrra. Kõnealust arengut saab selgitada hindade keskmise suurenemisega 2 % võrra ja tootmiskulu vähenemisega. Viimase aegumise läbivaatamise uurimisperioodil saavutatud kasumimarginaaliga võrreldes oli kasum suurenenud üle 400 protsendipunkti.
(138)
Tuleks märkida, et kui 2007. aasta välja arvata, siis on liidu tootmisharu kasumi tase vaatlusalusel perioodil ületanud viimases aegumise läbivaatamise uurimises kindlaks määratud kasumimarginaali, s.o 10 % (edaspidi „sihtkasum”).
(139)
Kaks liidu tootjat väitsid, et kasumlikkust ei ole õigesti hinnatud, sest toodetega seotud tarnijate saadud kasum ei ole maha arvatud nende kuludest. Sellega seoses on pidevaks tavaks olnud arvata maha tooraine tootmisega seotud isikute saadud kasum. Kõnealustel tingimustel tuli see väide tagasi lükata.
5.5.4.2.
Suletud turu müügi kasumlikkus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Indeks
100
55
153
151
(140)
Liidu tootmisharu suletud turu müügi kasumlikkus paranes uurimisperioodil 51 %. Seda arengut selgitab suuresti hindade keskmine suurenemine 10 % võrra. Kuna kõnealune hinnasuundumus põhineb siirdehindadel, siis ei tohiks selle alusel arvestatavaid järeldusi teha.
5.5.5. Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Investeeringute indeks
100
246
342
129
Investeeringutasuvuse indeks
100
233
52
62
Rahakäibe indeks
100
236
83
107
(141)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil. Investeeringud olid seotud tootmisvõimsuse kasvuga, eesmärgiks oli tarnida nii suletud kui ka vabaturule.
(142)
Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust puhasväärtusest) vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt.
(143)
Rahakäive suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, kuna kasumlikkuse vähenemist sai kompenseerida varude vähendamisega vaatlusaluse perioodi teises pooles.
5.5.6. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tööhõive indeks
100
106
111
109
Tootlikkuse indeks
100
89
87
89
Töötasu indeks
100
104
106
106
(144)
Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on kooskõlas investeeringutega tootmisvõimsusesse, samal ajal suurenes keskmine töötasu kõigest 6 %. Pärast ühe liidu tootja ootamatuid tehnilisi raskusi vähenes tootlikkus kokku 11 %.
5.5.7. Tasakaalustatavate subsiidiumisummade suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest
(145)
Arvestades Indiast pärineva subsideeritud impordi mahtu, ei saa tegeliku subsideerimissumma mõju pidada oluliseks.
(146)
Liidu tootmisharu olukord on pärast viimast läbivaatamisega seotud uurimist ning vaatlusalusel perioodil oluliselt paranenud. Seepärast võib liidu tootmisharu taastumist varasemast subsideerimisest hinnata täielikuks.
5.6. Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta
(147)
Ajavahemikul 2007. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel oli vaatlusaluse toote subsideeritud impordi kogus tühine. Kui jätta kõrvale teatavad kahjunäitajad, nagu turuosa, tootmismaht ja investeeringutasuvus, siis oli enamiku kahjunäitajate, sealhulgas kasumlikkuse (+ 153 %), müügihinna (+ 4 %), müügimahu (+ 14 %), tööhõive (+ 10 %) ja investeeringute (+ 29 %) areng vaatlusalusel perioodil positiivne. Kui 2007. aasta välja arvata, siis ületas kasumi tase liidu turul eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega kindlaks määratud kasumimarginaali, s.o 10 %. Enamiku näitajate positiivne suundumus tuleneb peamiselt liidu tootmisharu usaldusväärsusest ja pikaajalisest kliendisuhtest, mis tal on tekkinud viimaste aastate jooksul, kuid ka hinnatasemest, mida ta on suutnud turul saavutada.
(148)
Üks liidu tootja väitis, et hinna ja kasumi suundumuste analüüsis peaks arvestama tooraine nappust 2007. ja 2008. aastal. Väideti, et see nappus põhjustas erakordse hinnatõusu ja kasumi suurenemise 2008. aastal ning piiratud määral ka 2009. aastal. Sellega seoses on tabelitest 5.5.2.1 ja 5.5.4.1 näha, et hinna ja kasumi erakordne tase säilis ainult 2008. aastal. Tooraine nappus ei mõjutanud enam 2009. aastal ja uurimisperioodil saavutatud kasumi taset. Põhjenduses 139 esitatud järeldus selle kohta, et kasum ületas kogu vaatlusalusel perioodil sihtkasumit, peab paika.
(149)
Seoses müügiga suletud turul tagas võimalus müüa osa oma toodangust suletud turul liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise kõrge taseme ja võimaldas liidu tootmisharul vähendada püsikulusid ning jääda kulude suhtes konkurentsivõimeliseks.
(150)
Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate positiivset arengut, ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju.
5.7. Subsideeritud impordi mõju
(151)
Pidades silmas vaatlusalusel perioodil liitu imporditud vaatlusaluse toote väikseid koguseid, ei kahjustanud subsideeritud import liidu tootmisharu tegevust. Nagu eespool märgitud, on jõutud järeldusele, et tootmisharule ei põhjustatud vaatlusalusel perioodil olulist kahju.
6. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(152)
Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju, kuna enamik kahjunäitajatest olid positiivse suundumusega. Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 on seepärast uuritud, kas kehtivate meetmete lõpetamine võiks tõenäoliselt põhjustada kahju jätkumist või kordumist.
6.1. Asjaomase riigi rakendamata tootmisvõimsus
(153)
Uurimisega tehti kindlaks, et kolme koostööd teinud India tootja tootmisvõimsuse rakendamine oli uurimisperioodil väga kõrgel tasemel. Sellel alusel oleks rakendamata tootmisvõimsus, mida saaks meetmete puudumisel suunata liidu turule, piiratud.
(154)
Pärast teabe avalikustamist väitsid mitmed liidu tootjad, et India rakendamata tootmisvõimsus on suur ja et koostööd teinud India eksportiva tootja tootmisvõimsuse rakendamise määr ei olnud representatiivne India sektori kohta tervikuna. Üks liidu tootja väitis isegi, et seitsme juhtiva India eksportija rakendamata tootmisvõimsus ületaks suurel määral liidu vabaturu tarbimise mahu.
(155)
Sellega seoses tuleb kõigepealt rõhutada, et kolme koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuse rakendamist kaaluti keskmise suhtes, mis arvutati kontrollitud andmete alusel ja konkreetselt vaatlusaluse toote kohta. Pealegi on kolm asjaomast koostööd teinud eksportivat tootjat suurtootjad ja kuuluvad väite esitaja poolt eespool viidatud seitsme „juhtiva” India eksportija hulka. Vastupidi sellele põhinevad liidu tootjate esitatud andmed kõnealuse seitsme India tootja rakendamata tootmisvõimsuse kohta peamiselt „teadmistel turust” ning kuigi seda konkreetselt küsiti, ei suutnud nad kindlatel faktidel põhinevate tõenditega väidet põhjendada. Seepärast tuli see teave jätta arvesse võtmata ning olemasolevate kontrollitud andmete põhjal on kindlaks tehtud, et India rakendamata tootmisvõimsus on piiratud.
6.2. India eksportivate tootjate ekspordikäitumine
(156)
India ametlike statistikaandmete alusel tehti kindlaks, et India kümne põhiekspordituru ekspordi müügihinnad olid ligi 20 % väiksemad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul uurimisperioodil. Kõnealused India ekspordihinnad olid kooskõlas teiste peamiste asjaosaliste hindadega liidu turul, nagu on esitatud põhjenduses 119. Tehti kindlaks, et madala hinnaga impordil kõnealustest muudest riikidest vaatlusalusel perioodil ei olnud negatiivset mõju liidu tootmisharu tegevusele. Nendes tingimustes leitakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei kahjustaks India ekspordihinnad tõenäoliselt liidu tootmisharu, sest tootmisharu konkureerib juba muude eksportivate riikidega, kelle hinnapoliitika on samasugune, ilma olulise kahju tekketa.
(157)
Kaks liidu tootjat teatasid ka, et meetmete aegumise korral suunaksid India tootjad praegu muudel turgudel toimuva eksportmüügi liitu, arvestades liidu turu köitvust seoses hindadega. Kõigepealt märgitakse, et kui India tootjad suunavad oma ekspordi liitu, siis hakkavad nad konkureerima muude kolmandate riikidega, kes juba ekspordivad märkimisväärseid koguseid liitu. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 119, on jõutud järeldusele, et sama hinnaga, nagu on India ekspordihind muudel turgudel, ei ole import kolmandatest riikidest mõjutanud liidu tootmisharu tegevust. Sellel alusel järeldatakse, et kui sama hinnaga India ekspordi kogus liitu suureneks muude ekspordi turgudega võrreldes, siis ei kannaks liidu tootmisharu mingit olulist kahju.
(158)
Kaks liidu tootjat väitsid ka, et USA impordikeeld teatavate antibiootikumide tootvate India tehaste suhtes põhjustaks lisakoguste ümbersuunamise liidu turule. Sellega seoses jäävad eelnevas põhjenduses esitatud järeldused ekspordi ümbersuunamise kohta siiski paikapidavateks.
6.3. Suletud turg
(159)
Kuigi suletud turg moodustas vaatlusalusel perioodil 50 % kuni 60 % liidu tootmisharu vabast ja suletud turust kokku, suurenes tarbimine liidu tootmisharu suletud turul samal ajal rohkem kui 20 % võrra. Võttes arvesse kõnealuse turu omadusi ja suurust, arvatakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei mõjutaks India ekspordi suurenemine suletud turgu ning seega tagataks jätkuvalt liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise suur määr ning mastaabisääst.
6.4. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta
(160)
Eespool öeldu alusel jõuti järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei põhjustaks subsideeritud import Indiast tõenäoliselt olulist kahju liidu tootmisharule, sest enamiku kahjunäitajate areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne vaatamata märkimisväärsele ja suurenevale impordile muudest riikidest, kelle kehtestatud hind oli samasugune India ekspordihinnaga muudesse riikidesse. Seepärast jõuti järeldusele, et olulise kahju kordumine ei ole tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda.
7. LIIDU HUVID
(161)
Üks liidu tootja väitis, et oleks tulnud teha liidu huvide analüüs. Seoses sellega ei ole liidu huvide analüüsil mõtet, kuna on jõutud järeldusele, et kahju kordumise tõenäosus puudub. Nendes tingimustes lükatakse kõnealune väide tagasi.
8. ERIJÄRELEVALVE
(162)
Pidades silmas subsideerimise jätkumise tõenäosust, millele on viidatud põhjenduses 100, ja mõju, mis sellel võib olla kaubavoogudele tulevikus, hakkab komisjon vaatlusaluse toote impordi mahtu jälgima. Kui peaks esinema märkimisväärseid muutusi selle kogustes, siis kaalub komisjon, milliseid meetmeid vajaduse korral võtta.
(163)
Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist.
9. LÕPETAMINE
(164)
Pidades silmas käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi, leiti, et on asjakohane tunnistada kehtetuks tasakaalustav tollimaks teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes.
(165)
Huvitatud isikutele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal on tehtud ettepanek uurimine lõpetada, ning neile on antud võimalus arvamust avaldada. Saadud märkusi on käsitletud eespool asjakohastes punktides ja need märkused ei olnud sellised, et nende tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga lõpetatakse teatavate praegu CN-koodide ex29411000 ja ex29419000 alla kuuluvate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamine, mis on algatatud määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 lõike 2 kohaselt, ning tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit impordi suhtes kehtivad meetmed.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 4. august 2011