РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 255/2010 НА КОМИСИЯТА
от 25 март 2010 година
за определяне на общи правила за управление на потоците въздушно движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (1), и по-специално член 6, параграф 7 от него,
като има предвид, че:
(1)
От Комисията се изисква да определи мерки относно управлението на потоците въздушно движение (по-долу „УПВД“) с оглед оптимизиране на наличния капацитет при използване на въздушното пространство и подобряване на процесите по УПВД.
(2)
Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол) бе упълномощена в съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (2) да разработи правила за прилагане във връзка с УПВД. Настоящият регламент се основава на получения в резултат на това мандатен доклад от 7 декември 2007 г.
(3)
Еднаквото прилагане на специални правила и процедури в рамките на въздушното пространство на единното европейско небе е много важно за оптимизиране на използването на наличния капацитет за контрол на въздушното движение чрез ефективно управление и осъществяване на функцията за УПВД.
(4)
Настоящият регламент следва да не обхваща военните операции и учения, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004. Военните въздухоплавателни средства обаче, които оперират като общо въздушно движение, следва да бъдат предмет на мерките за УПВД, когато изпълняват или възнамеряват да оперират във въздушно пространство или летища, за които се прилагат мерките за УПВД.
(5)
В съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004 основните интереси на държавите-членки съобразно политиката за сигурност или отбрана следва да бъдат защитени при определянето и прилагането на мерките за УПВД.
(6)
Евроконтрол създаде единен централен орган, отговарящ за планиране, координация и изпълнение на мерките за УПВД, като взе предвид препоръките на Международната организация за гражданска авиация (ИКАО). От държавите-членки следва да се изиска да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че централният орган за УПВД оптимизира цялостното въздействие на мерките за УПВД по отношение на европейската мрежа за управление на въздушното движение (по-долу „ЕМУВД“).
(7)
Мерките за УПВД следва да се основават на принципи, определени от ИКАО, и всички страни в системата за УПВД следва да спазват правилата, които гарантират, че капацитетът за контрол на въздушното движение се използва безопасно и в максималната възможна степен.
(8)
Мерките за УПВД следва да държат сметка за наличието на маршрути и въздушно пространство посредством прилагането на гъвкавото използване на въздушното пространство от всички съответни страни, включително за клетката за управление на въздушното пространство, предвидени в Регламент (ЕО) № 2150/2005 на Комисията от 23 декември 2005 г. за установяване на общи правила за гъвкаво използване на въздушното пространство (3).
(9)
Следва да бъдат установени процедури, целящи повишаване на съгласуването между летищните слотове и полетните планове с оглед оптимизиране на наличния капацитет на ЕМУВД, включително летищата.
(10)
Уместно е държавите-членки и страните, участващи в процесите на УПВД, да разполагат с достатъчно време, за да се съобразят с изискванията за управлението на потоците въздушно движение.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент определя изискванията за управление на потоците въздушно движение (по-долу „УПВД“) с оглед оптимизиране на наличния капацитет на европейската мрежа за управление на въздушното движение (по-долу „ЕМУВД“) и подобряване на процесите по УПВД.
2. Настоящият регламент се прилага в рамките на въздушното пространство, посочено в член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004, по отношение на:
а)
всички полети, предвидени за изпълнение или изпълнявани като общо въздушно движение и в съответствие с правилата за полети по прибори (по-долу „ППП“), изцяло или частично;
б)
всички етапи на полетите, посочени в буква а), и управлението на въздушното движение.
3. Настоящият регламент се прилага за следните страни или агенти, действащи от тяхно име, които участват в процесите по УПВД:
а)
оператори на въздухоплавателни средства;
б)
органите за обслужване на въздушното движение (по-долу „органи за ОВД“), включително пунктовете за събиране на докладите за ОВД и службите за контрол на летищното движение;
в)
службите за аеронавигационна информация;
г)
образуванията, ангажирани в управлението на въздушното пространство;
д)
управителните органи на летищата;
е)
централния орган за УПВД;
ж)
местните органи за УПВД;
з)
координаторите на слотове на координираните летища.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, предвидени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, както и в член 2 от Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета (4).
Прилагат се и следните определения:
1.
„мярка за управление на потоците въздушно движение (УПВД)“ означава действие, предприето с цел управление на потоците въздушно движение и управление на капацитета;
2.
„оператор“ означава лице, организация или предприятие, занимаващи се или предлагащи да се занимават с експлоатиране на въздухоплавателни средства;
3.
„правила за полети по прибори (ППП)“ означава правилата за полети по прибори, определени в приложение 2 към Чикагската конвенция за международна гражданска авиация от 1944 г. (по-долу „Чикагската конвенция“);
4.
„пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение (ОВД)“ означава орган за ОВД, създаден с цел получаване на доклади, свързани с ОВД, и полетни планове, подадени преди първото издаване на разрешение по контрол на въздушното движение;
5.
„местен орган за управление на потоците въздушно движение (УПВД)“ означава образувание за управление на потоците, което действа от името на едно или повече други образувания за управление на потоците като връзка между централния орган за УПВД и орган за ОВД или група от такива органи;
6.
„критично събитие“ означава необичайна ситуация или криза, свързани със значителна загуба на капацитет на ЕМУВД, или голяма разлика между капацитета на ЕМУВД и търсенето, или съществен отказ в информационния поток в една или няколко части на ЕМУВД;
7.
„слот на управлението на потоците въздушно движение (УПВД) за излитане“ означава изчислено време за излитане, определено от централния орган за УПВД, с толеранс във времето, управляван от местния орган за ОВД;
8.
„ориентация на маршрутите и движението“ означава политики и процедури за използване на маршрутите от въздухоплавателните средства;
9.
„паралелни полетни планове“ означава наличие на повече от един полетен план за един и същ предвиден полет между две летища;
10.
„секторна конфигурация на органа за обслужване на въздушното движение (ОВД)“ означава четириизмерно описание на сектора въздушно пространство на органа за ОВД, или на група от сектори, които могат да се експлоатират постоянно или временно;
11.
„време за рулиране на летището“ означава предварително определено време от момента на отстраняване на спирачните столчета до излитането, изразено в минути и валидно по време на нормалното опериране на летището;
12.
„актуализирано местоположение на въздухоплавателното средство“ означава местоположението на въздухоплавателното средство, което се актуализира с помощта на данни от наблюдение, данни от полетния план или доклади за местоположението;
13.
„разрешение по контрол на въздушното движение“ означава разрешение въздухоплавателно средство да продължи своя маршрут при условията, определени от орган за контрол на въздушното движение;
14.
„отлагане (suspension) на полетния план“ означава процес, стартиран от образуванието, което осъществява УПВД, с цел да се даде възможност за промяна на полетния план от оператора преди изпълнението на полета;
15.
„въздухоплавателна услуга“ означава полет или поредица от полети за превоз на пътници, товари или поща срещу възнаграждение или срещу наем;
16.
„експлоатационен дневник“ означава дневник на системата за УПВД, преобразуван в база от данни, която позволява бързо търсене на данни за УПВД.
Член 3
Рамка на управлението на потоците въздушно движение
1. Планирането, координацията и изпълнението на мерките за УПВД от страните, посочени в член 1, параграф 3, съответстват на посочените в приложението разпоредби на ИКАО.
2. УПВД се ръководи от следните принципи:
а)
мерките за УПВД:
i)
предотвратяват прекомерното търсене при въздушното движение в сравнение с обявения капацитет на контрола на въздушното движение (КВД) от сектори и летища;
ii)
използват капацитета на ЕМУВД в максималната възможна степен с цел оптимизиране на ефективността на ЕМУВД и минимизиране на отрицателното въздействие върху операторите;
iii)
оптимизират предоставяния капацитет на ЕМУВД чрез разработване и прилагане на мерки за повишаване на капацитета от страна на органите за ОВД;
iv)
подпомагат управлението на критични събития;
б)
местните органи за УПВД и централният орган за УПВД се считат за част от функцията за УПВД.
3. При разпределянето на слотове на УПВД за излитане се отдава приоритет на полетите съгласно реда на тяхното планирано влизане в мястото, където ще бъде приложена мярката за УПВД, освен ако конкретни обстоятелства не изискват прилагането на различно правило за отдаване на приоритет, което е официално одобрено и е в полза на ЕМУВД.
Първата алинея може да се прилага за полети, за които не е възможно да се приеме промяна на маршрута с цел избягване или облекчаване на претоварените зони, като се отчетат местоположението и степента на претоварване на зоната.
Член 4
Общи задължения на държавите-членки
1. Държавите-членки гарантират, че функцията за УПВД се предоставя на страните, посочени в член 1, параграф 3, 24 часа в денонощието.
2. Определянето и прилагането на мерките за УПВД трябва да са съвместими с изискванията относно сигурността и отбраната на държавите-членки, за да се гарантира ефективност на планирането, разпределянето и използването на въздушното пространство в полза на страните, посочени в член 1, параграф 3.
3. Трябва да бъдат определени съгласувани процедури за сътрудничество между страните, участващи във функцията за УПВД, органите за ОВД и образуванията, ангажирани в управлението на въздушното пространство, с цел да се оптимизира използването на въздушното пространство.
4. Трябва да се изготви общ референтен документ, който съдържа политиките, процедурите и описанието за ориентацията на маршрутите и движението. Когато това е приложимо, публикуването на наличните маршрути в националния сборник за аеронавигационна информация и публикация е изцяло в съответствие с посочения общ референтен документ.
5. Изготвят се общи процедури за искане на освобождаване от слот на УПВД за излитане в съответствие с посочените в приложението разпоредби на ИКАО. Тези процедури се координират с централния орган за УПВД и се публикуват в националния сборник за аеронавигационна информация и публикация.
Член 5
Задължения на държавите-членки във връзка с централния орган за УПВД
Държавите-членки гарантират, че централният орган за УПВД:
а)
оптимизира цялостното въздействие върху ефективността на ЕМУВД чрез планиране, координация и прилагане на мерки за УПВД;
б)
провежда консултации с операторите относно определянето на мерки за УПВД;
в)
гарантира ефективното прилагане на мерките за УПВД, заедно с местните органи за УПВД;
г)
в координация с местните органи за УПВД набелязва алтернативни маршрути с цел избягване или облекчаване на претоварените зони, като отчита цялостното въздействие върху ефективността на ЕМУВД;
д)
предлага промяна на маршрута на тези полети, които биха оптимизирали въздействието по буква г);
е)
предоставя навременна информация за УПВД на операторите и на органите за ОВД, включително:
i)
планираните мерки за УПВД;
ii)
въздействие на мерките за УПВД върху времето за излитане и профила на полета за отделните полети;
ж)
наблюдава за случаи на липсващи полетни планове и паралелни полетни планове, които са попълнени;
з)
отлага полетния план, когато предвид толеранса във времето слотът на УПВД за излитане не може да бъде спазен, а новото разчетно време за начало на полета (EOBT) не е известно;
и)
наблюдава броя на предоставените освобождавания в съответствие с член 4, параграф 5.
Член 6
Общи задължения на органите за ОВД
1. Когато трябва да бъде приложена мярка за УПВД, органите за ОВД осъществяват координация с централния орган за УПВД чрез местните органи за УПВД, с цел да се гарантира, че мярката е избрана с оглед на оптимизиране на цялостното въздействие върху ефективността на ЕМУВД.
2. При необходимост пунктовете за събиране на докладите за ОВД улесняват обмена на информация между пилотите или операторите и местния или централния орган за УПВД.
3. Органите за ОВД гарантират, че мерките за УПВД, прилагани за летищата, се координират със съответния управителен орган на летището, за да се гарантира ефективността на летищното планиране и използване в полза на страните, посочени в член 1, параграф 3.
4. Органите за ОВД уведомяват централния орган за УПВД чрез местните органи за УПВД относно всички събития, които биха могли да имат въздействие върху капацитета за контрол на въздушното движение или върху търсенето при въздушното движение.
5. Органите за ОВД предоставят на централния орган за УПВД следните данни и последващи техни актуализации, навременно и с гаранция за тяхното качество:
а)
наличие на въздушно пространство и маршрутни структури;
б)
секторна конфигурация и активиране на органа на ОВД;
в)
време за рулиране на летището;
г)
сектор за контрол на въздушното движение и летищен капацитет;
д)
наличие на маршрути, включително наличие посредством прилагане на гъвкаво използване на въздушното пространство, в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005;
е)
актуализирано местоположение на въздухоплавателното средство;
ж)
отклонения от полетните планове;
з)
наличие на въздушно пространство, включително наличие посредством прилагане на гъвкаво използване на въздушното пространство, в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005;
и)
действително време на излитане.
Данните се предоставят на страните, посочени в член 1, параграф 3, и предоставянето се извършва безплатно на централния орган за УПВД и от него.
6. Органът за ОВД на летището на заминаване гарантира, че:
а)
когато полетът е предмет на слот на УПВД за излитане, този слот е включен като част от разрешението по контрол на въздушното движение;
б)
полетите спазват слотовете на УПВД за излитане;
в)
полетите, които не спазват своето разчетно време за начало на полета, като се отчете толерансът във времето, не получават разрешение за излитане;
г)
полети, чиито полетни планове са отхвърлени или отложени, не получават разрешение за излитане.
Член 7
Общи задължения на операторите
1. За всеки предвиден полет се попълва един полетен план. Попълненият полетен план отразява точно предвидения профил на полета.
2. Всички съответни мерки за УПВД и техните промени се включват в планираното изпълнение на полета и се съобщават на пилота.
3. При излитане от летище, което не е предмет на слот на УПВД за излитане, операторите носят отговорност за спазване на своето разчетно време за начало на полета, като отчитат толеранса във времето, предвиден в съответните разпоредби на ИКАО, посочени в приложението.
4. Когато полетен план е отложен в съответствие с член 5, буква з), съответният оператор организира актуализацията или отмяната на полетния план.
Член 8
Общи задължения на управителните органи на летищата
Управителните органи на летищата уведомяват централния орган за УПВД, пряко или чрез местния орган за УПВД, или органите за ОВД, или централния орган за УПВД и органите за ОВД, относно всички събития, които могат да имат въздействие върху капацитета за контрол на въздушното движение или върху търсенето при въздушното движение. Те информират местния орган за УПВД и органите за ОВД, когато уведомяването се осъществява пряко.
Член 9
Съгласуване между полетните планове и летищните слотове
1. Държавите-членки гарантират, че при поискване от страна на координатор на летищни слотове или управителен орган на координирано летище, централният орган за УПВД или местният орган за УПВД им предоставят приетия полетен план за полет, изпълняван на това летище, преди да бъде изпълнен полетът. Координаторите на летищни слотове или управителните органи на координираните летища организират достъпа до приетите полетни планове, предоставени от централния орган за УПВД или местния орган за УПВД.
2. Преди полет операторите предоставят на летищата на заминаване и на пристигане необходимата информация, с цел да се направи връзка между обозначението на полета (flight designator) от полетния план и това, което е съобщено за съответния летищен слот.
3. Всеки оператор, управителен орган на летище и орган за ОВД има право да докладва на координатора на летищни слотове относно многократното извършване на въздухоплавателни услуги във време, различаващо се съществено от предоставените летищни слотове или използването на слотовете по начин, съществено различаващ се от начина, указан по време на разпределението, когато с това се нанасят вреди на летището или на операциите, свързани с въздушното движение.
4. Държавите-членки гарантират, че централният орган за УПВД докладва на координатора на летищни слотове относно многократното извършване на въздухоплавателни услуги във време, различаващо се съществено от предоставените летищни слотове или използването на слотовете по начин, съществено различаващ се от начина, указан по време на разпределението, когато с това се нанасят вреди на УПВД.
Член 10
Задължения, свързани с критични събития
1. Държавите-членки гарантират, че централният орган за УПВД определя и публикува процедури за УПВД за справяне с критични събития, с цел да се сведе до минимум нарушаването на нормалното функциониране на ЕМУВД.
2. При подготовка за критични събития органите за ОВД и управителните органи на летищата координират със засегнатите от критичните събития оператори целесъобразността и съдържанието на процедурите при извънредни обстоятелства, включително всички промени в правилата за отдаване на приоритет.
Процедурите при извънредни обстоятелства включват:
а)
механизми за организация и координация;
б)
мерки за УПВД за управление на достъпа до засегнатите зони с цел предотвратяване на прекомерното търсене при въздушното движение в сравнение с обявения капацитет на цялото или на част от съответното въздушно пространство или съответните летища;
в)
обстоятелства, условия и процедури за прилагане на правилата за отдаване на приоритет на полетите, така че те да защитават основните интереси на държавите-членки съобразно политиката за сигурност или отбрана;
г)
механизми за възстановяване.
Член 11
Мониторинг на спазването на мерките за УПВД
1. Държавите-членки гарантират, че когато спазването на слотове на УПВД за излитане на едно летище е 80 % или по-малко за определена година, органът за ОВД на посоченото летище предоставя съответната информация относно случаите на неспазване и предприетите действия за гарантиране на спазването на слотове на УПВД за излитане. Тези действия се посочват в доклад, който се изпраща от съответната държава-членка на Комисията.
2. Органът за ОВД на въпросното летище предоставя съответната информация относно всяко неспазване на отхвърлени или отложени полетни планове на посоченото летище и относно предприетите действия с цел да се гарантира спазването им. Тези действия се посочват в доклад, който се изпраща от съответната държава-членка на Комисията.
3. Държавите-членки гарантират, че:
а)
централният орган за УПВД уведомява държава-членка, която предоставя освобождавания над 0,6 % от годишния брой излитания във въпросната държава-членка;
б)
когато държава-членка е уведомена съгласно буква а), тя съставя доклад с подробности относно предоставените освобождавания, който изпраща на Комисията.
4. Държавите-членки гарантират, че при установяване на неспазване на мерки за УПВД, резултат от прилагането на член 5, буква ж), централният орган за УПВД уведомява оператора относно неспазването.
5. За всяко неспазване на мерки за УПВД операторите изпращат на централния орган за УПВД доклад, който съдържа подробности относно обстоятелствата, довели до липса на полетен план или до паралелни полетни планове, както и относно предприетите действия за отстраняване на неспазването.
6. Държавите-членки гарантират, че централният орган за УПВД съставя годишен доклад, който съдържа подробности за липсващи полетни планове или за попълнени паралелни полетни планове, както и че докладът се изпраща на Комисията.
7. Държавите-членки провеждат годишен преглед на спазването на мерките за УПВД, с цел да се гарантира, че страните, посочени в член 1, параграф 3, подобряват степента на спазване на тези мерки.
Член 12
Оценка на резултатите
1. При прилагане на член 11 държавите-членки гарантират, че централният орган за УПВД изготвя годишни доклади, в които се посочва качеството на УПВД, които включват подробности за:
а)
причините за мерките за УПВД;
б)
въздействието на мерките за УПВД;
в)
спазването на мерките за УПВД;
г)
приносa на страните, посочени в член 1, параграф 3, за оптимизиране на цялостното въздействие на мрежата.
2. Държавите-членки гарантират създаването и поддържането от централния орган за УПВД на архив с данните за УПВД, изброени в член 6, параграф 5, както и на полетни планове, експлоатационни дневници и съответните контекстуални данни.
Данните, посочени в първа алинея, се пазят в продължение на 2 години от тяхното изпращане и се предоставят на Комисията, държавите-членки, органите за ОВД и операторите.
Тези данни се предоставят на летищните координатори и на летищните оператори за подпомагане на тяхната редовна оценка на обявения капацитет.
Член 13
Изисквания за безопасност
Държавите-членки гарантират извършването на оценка на безопасността, включваща определяне на опасностите, оценка и намаляване на риска, преди осъществяване на каквито и да са съществени промени в системите и процедурите за УПВД, включително оценка на процеса на управление на безопасността, който обхваща пълния жизнен цикъл на системата за управление на въздушното движение.
Член 14
Допълнителни изисквания
1. Държавите-членки гарантират, че персоналът на страните, посочени в член 1, параграф 3, който участва в дейностите по УПВД:
а)
е надлежно запознат с разпоредбите на настоящия регламент;
б)
е преминал подходящо обучение и е компетентен да изпълнява своите служебни задължения.
2. Държавите-членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че страните, посочени в член 1, параграф 3, които отговарят за функциите за УПВД:
а)
разработват и поддържат работни наръчници, съдържащи необходимите инструкции и информация, за да позволят на оперативния персонал да прилага разпоредбите на настоящия регламент;
б)
гарантират, че посочените наръчници са последователни, достъпни и актуални, като тяхната актуализация и разпространение са обект на съответно управление на качеството и на конфигуриране на документацията;
в)
гарантират, че работните методи и оперативните процедури са в съответствие с настоящия регламент.
Член 15
Санкции
Държавите-членки определят правилата относно санкциите, приложими при нарушаване на разпоредбите на настоящия регламент, и предприемат всички необходими мерки, за да гарантират тяхното прилагане. Предвидените санкции трябва да са ефективни, пропорционални и възпиращи. Държавите-членки уведомяват Комисията относно тези разпоредби най-късно до 26 септември 2011 г. и я информират незабавно за всяко последващо изменение, което ги засяга.
Член 16
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 26 септември 2011 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 25 март 2010 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 255/2010,
25. märts 2010,
milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 7,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjonil tuleb sätestada lennuliiklusvoogude juhtimisega seotud meetmed, mille eesmärk on optimeerida õhuruumi olemasoleva läbilaskevõime kasutamist ja parandada lennuliiklusvoogude juhtimise protsesse.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)) (2) artikli 8 lõike 1 kohaselt on Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonile (Eurocontrol) antud volitused töötada välja lennuvoogude juhtimise rakenduseeskirjad. Käesolev määrus põhineb volituste andmisest tuleneval 7. detsembri 2007. aasta aruandel.
(3)
Konkreetsete eeskirjade ja menetluste ühetaoline kohaldamine ühtse Euroopa taeva õhuruumis on määrav tegur olemasoleva lennujuhtimisvõimekuse optimaalse kasutuse saavutamisel lennuvoogude juhtimise funktsiooni tõhusa haldamise ja toimimise kaudu.
(4)
Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2. Üldises lennuliikluses osalevate sõjalennukite suhtes peaksid aga kehtima lennuvoogude juhtimise meetmed, kui kõnealused lennukid kasutavad või kavatsevad kasutada õhuruumi või lennuvälju, mille suhtes kohaldatakse lennuvoogude juhtimise meetmeid.
(5)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklile 13 tuleks lennuvoogude juhtimise meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel kaitsta liikmesriikide esmatähtsaid julgeoleku- ja kaitsepoliitilisi huvisid.
(6)
Eurocontrol on loonud ühe lennuvoogude juhtimise keskse üksuse, kes vastutab lennuvoogude juhtimise meetmete kavandamise, kooskõlastamise ja elluviimise eest, võttes arvesse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) esitatud soovitusi. Liikmesriigid peaksid olema kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et lennuvoogude juhtimise keskne üksus optimeeriks lennuvoogude juhtimise meetmete üldist mõju Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgule (edaspidi „EATMN”).
(7)
Lennuvoogude juhtimise meetmed peaksid põhinema ICAO kehtestatud põhimõtetel ja kõik lennuvoogude juhtimise süsteemi osalised peaksid järgima eeskirju, millega tagatakse, et lennujuhtimisvõimekust kasutatakse ohutult ja võimalikult ulatuslikult.
(8)
Lennuvoogude juhtimise meetmed peaksid arvesse võtma lennuteede ja õhuruumi kättesaadavust, eriti õhuruumi paindlikku kasutamist rakendades, nagu on ette nähtud komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2150/2005 (milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks) (3) kõikide asjaosaliste, sh õhuruumi korraldamise üksuse suhtes.
(9)
EATMNi olemasoleva võimsuse, sh lennuväljade läbilaskevõime optimeerimiseks tuleks kehtestada menetlused, mille eesmärk on suurendada lennujaamade teenindusaegade ja lennuplaanide vahelist kooskõla.
(10)
Liikmesriikidele ja lennuvoogude juhtimisega seotud protsesside osapooltele tuleks anda piisavalt aega nende tegevuse lennuvoogude juhtimise nõuetega kooskõlla viimiseks.
(11)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
1. Käesolevas määruses sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise nõuded, et optimeerida Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (edaspidi „EATMN”) olemasolevat võimsust ja parandada lennuvoogude juhtimise protsesse.
2. Määrust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 1 lõikes 3 osutatud õhuruumis
a)
kõikide selliste lendude suhtes, mida kavatsetakse teha või mida tehakse üldise lennuliikluse raames ning osaliselt või tervikuna instrumentaallennu reeglite kohaselt;
b)
punktis a osutatud lendude kõikide etappide ja lennuliikluse korraldamise suhtes.
3. Määrust kohaldatakse lennuvoogude juhtimise protsesside järgmiste osaliste või nende nimel tegutsevate esindajate suhtes:
a)
õhusõidukite käitajad;
b)
lennuliiklusteeninduse (edaspidi „ATS”) üksused, sealhulgas ATSi bürood ja lähenemislennujuhtimise teenistused;
c)
aeronavigatsiooniteabe teenistused;
d)
õhuruumi korraldamisega seotud üksused;
e)
lennuvälja juhtorganid;
f)
lennuvoogude juhtimise keskne üksus;
g)
lennuvoogude juhtimise kohalikud üksused;
h)
lennuoperatsioone koordineerivate lennuväljade teenindusaegade koordineerijad.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (4) artiklis 2.
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „lennuliiklusvoogude juhtimise meede”- meetmed, mida võetakse lennuliiklusvoo ja läbilaskevõime juhtimiseks;
2) „käitaja”- õhusõidukite käitamisega tegelev või kõnealust teenust pakkuv isik, organisatsioon või ettevõte;
3) „instrumentaallennu reeglid”- 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsiooni”) 2. lisas kindlaksmääratud instrumentaallennu reeglid;
4) „lennuliiklusteeninduse (ATS) büroo”- ATSi üksus, mis on loodud eesmärgiga võtta vastu ATSiga seotud teateid ja lennuplaane, mis esitatakse enne lennujuhtimisüksuse esimese loa andmist;
5) „lennuliiklusvoogude juhtimise kohalik üksus”- lennuliiklusvoo juhtimise üksus, mis tegutseb lennuliiklusvoo juhtimise ühe või mitme üksuse nimel lennuliiklusvoogude juhtimise keskse üksuse ja ATSi üksuse või selliste üksuste rühma vahel;
6) „kriitiline juhtum”- ebatavaline olukord või kriis, millega kaasneb EATMNi võimsuse märgatav vähenemine, EATMNi võimsuse ja nõudluse vaheline tasakaalustamatus või märkimisväärselt puudulik teabevahetus EATMNi ühe või mitme osa vahel;
7) „lennuliiklusvoogude juhtimise kohane väljalennuaeg”- väljaarvutatud stardiaeg, mille eraldab ATFMi keskne üksus koos ATSi kohaliku üksuse hallatava ajahälbega;
8) „lennuteede ja -liikluse suunised”- tegevuspõhimõtted ja menetlused, mille kohaselt õhusõidukid kasutavad marsruute;
9) „mitmekordne lennuplaan”- rohkem kui üks lennuplaan, mis on seotud sama kavandatud lennuga kahe lennuvälja vahel;
10) „lennujuhtimisüksuse õhuruumisektori konfiguratsioon”- ATSi üksuse sellise õhuruumisektori või sektorite rühma neljamõõtmeline kirjeldus, mida võidakse kasutada alaliselt või ajutiselt;
11) „lennuvälja ruleerimisaeg”- eelnevalt kindlaks määratud liikumise alguse ja stardiaja vaheline aeg, mida väljendatakse minutites ja mis kehtib lennujaama normaalse töö jooksul;
12) „õhusõiduki ajakohastatud asukoht”- õhusõiduki asukoht, mida ajakohastatakse seireandmete, lennuplaaniandmete ja asukohateadete alusel;
13) „lennujuhtimisüksuse luba”- õhusõidukile antav luba liikumiseks lennujuhtimisüksuse määratud tingimustel;
14) „lennuplaani peatamine”- protsess, mille algatab lennuliiklusvoogude juhtimise üksus selle tagamiseks, et käitaja muudaks lennuplaani enne lennu sooritamist;
15) „lennuteenus”- lend või lendude sari, et vedada reisijaid, lasti või posti tasu või rendi eest;
16) „tegevuslogi”- lennuliiklusvoogude juhtimise süsteemi logi, mis muudetakse andmebaasiks, et võimaldada lennuliiklusvoogude juhtimise andmete kiiret otsingut.
Artikkel 3
Lennuliiklusvoo juhtimise raamistik
1. Artikli 1 lõikes 3 osutatud osalised kavandavad, kooskõlastavad ja viivad ellu lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed vastavalt lisas täpsustatud ICAO sätetele.
2. Lennuliiklusvoogude juhtimisega seotud põhimõtted on järgmised:
a)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed
i)
väldivad liigset nõudlust lennuliikluse järele võrreldes sektorite ja lennuväljade deklareeritud lennujuhtimisvõimekusega;
ii)
kasutavad EATMNi võimsust võimalikult ulatuslikult, et optimeerida EATMNi tõhusust ja vähendada kahjulikku mõju käitajatele;
iii)
optimeerivad EATMNi võimsust, mida on võimalik saavutada võimsust suurendavate meetmete väljatöötamise ja kohaldamisega ATSi üksuste poolt;
iv)
toetavad kriitiliste juhtumite haldamist;
b)
kohalikke lennuliiklusvoogude juhtimise üksusi ja lennuliiklusvoogude juhtimise keskset üksust käsitatakse lennuliiklusvoogude juhtimise funktsiooni osana.
3. Lennuliiklusvoogude juhtimise kohaste väljalennuaegade jaotamisel antakse eelisõigus lendudele järjekorras, mille alusel nad kavandatult saabuvad kohta, mille suhtes lennuliiklusvoogude juhtimise meedet kohaldatakse, kui eriolukord ei nõua erineva eelisõiguse eeskirja kohaldamist, milles on ametlikult kokku lepitud ja mis toob EATMNile kasu.
Esimest lõiku võib kohaldada selliste lendude suhtes, mille puhul ei ole võimalik nõustuda marsruudi muutmisega, et vältida ülekoormatud piirkondi või vähendada nende ülekoormatust, võttes arvesse ülekoormatud piirkonna asukohta ja ulatust.
Artikkel 4
Liikmesriikide üldised kohustused
1. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise funktsioon on artikli 1 lõikes 3 osutatud osalistele ööpäev läbi kättesaadav.
2. Lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed määratakse kindlaks ja neid rakendatakse kooskõlas liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsenõuetega, et tagada õhuruumi tõhus planeerimine, eraldamine ja kasutamine artikli 1 lõikes 3 osutatud osaliste poolt.
3. Õhuruumi kasutamise optimeerimiseks kehtestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise funktsiooniga seotud osaliste, ATSi üksuste ja õhuruumi korraldamisega seotud üksuste jaoks ühtlustatud menetlus.
4. Koostatakse ühine viitedokument, mis sisaldab tegevuspõhimõtteid, menetlusi ning lennuteede ja -liikluse suuniste kirjeldust. Vajaduse korral peab marsruudi kasutatavuse avaldamine riigi lennundusteabe kogumikus olema täielikus kooskõlas kõnealuse ühise viitedokumendiga.
5. Lennuliiklusvoogude juhtimise kohase väljalennuajaga seotud erandi taotlemiseks koostatakse ühised menetlused vastavalt lisas täpsustatud ICAO sätetele. Kõnealused menetlused kooskõlastatakse ATFMi keskse üksusega ja avaldatakse riigi lennundusteabe väljaannetes.
Artikkel 5
Liikmesriikide kohustused seoses ATFMi keskse üksusega
Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus
a)
optimeerib EATMNiga seotud üldise suutlikkuse mõju lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete kavandamise, kooskõlastamise ja rakendamise abil;
b)
konsulteerib käitajatega lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete kindlaksmääramise küsimuses;
c)
tagab lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete tõhusa rakendamise koos lennuliiklusvoogude juhtimise kohalike üksustega;
d)
teeb koostöös lennuliiklusvoogude juhtimise kohalike üksustega kindlaks varumarsruudid, et vältida ülekoormatud piirkondi või vähendada nende ülekoormatust, võttes arvesse EATMNiga seotud üldise suutlikkuse mõju;
e)
pakub marsruudi muutmist nende lendude puhul, millega optimeeritakse punktis d osutatud mõju;
f)
annab käitajatele ja ATSi üksustele õigeaegselt teavet lennuliiklusvoogude juhtimise kohta, sealhulgas järgmise kohta:
i)
kavandatud lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed;
ii)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete mõju üksikute lendude stardiajale ja lennuprofiilile;
g)
jälgib, kui sageli lennuplaanid puuduvad ja kui sageli esitatakse mitmekordsed lennuplaanid;
h)
peatab lennuplaani, kui ajahälvet arvesse võttes ei saa lennuliiklusvoogude juhtimise kohasest väljalennuajast kinni pidada ja kui uus arvestuslik liikumise algusaeg ei ole teada;
i)
jälgib, kui sageli tehakse erandeid vastavalt artikli 4 lõikele 5.
Artikkel 6
ATSi üksuste üldised kohustused
1. Kui on vaja kohaldada lennuliiklusvoogude juhtimise meedet, kooskõlastavad ATSi üksused küsimuse lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku üksuse kaudu lennuliiklusvoogude juhtimise keskse üksusega selle tagamiseks, et meetme valikul optimeeritakse EATMNiga seotud üldise suutlikkuse mõju.
2. Vajaduse korral soodustavad ATSi bürood teabevahetust pilootide või käitajate ja lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku või keskse üksuse vahel.
3. ATSi üksused tagavad, et lennujaamade suhtes kohaldatavad lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed kooskõlastatakse asjaomase lennuvälja juhtorganiga, et tagada tõhus lennuvälja planeerimine ja kasutamine artikli 1 lõikes 3 osutatud osaliste jaoks.
4. ATSi üksused teavitavad lennuliiklusvoogude juhtimise keskset üksust lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku üksuse kaudu kõikidest juhtumitest, mis võivad mõjutada lennujuhtimisvõimekust või nõudlust lennuliikluse järele.
5. ATSi üksused esitavad lennuliiklusvoogude juhtimise kesksele üksusele õigeaegselt järgmised andmed ja nende hilisemad ajakohastamised, tagades kõnealuste andmete kvaliteedi:
a)
õhuruumi ja marsruutide struktuuri kasutatavus;
b)
ATSi üksuse sektori konfiguratsioonid ja aktiveerimised;
c)
lennuvälja ruleerimisajad;
d)
lennujuhtimissektori võimekus ja lennuvälja läbilaskevõime;
e)
marsruutide kasutatavus, sealhulgas kasutatavus õhuruumi paindliku kasutamise kaudu vastavalt määrusele (EÜ) nr 2150/2005;
f)
õhusõiduki ajakohastatud asukoht;
g)
kõrvalekalded lennuplaanidest;
h)
õhuruumi kasutatavus, sealhulgas kasutatavus õhuruumi paindliku kasutamise kaudu vastavalt määrusele (EÜ) nr 2150/2005;
i)
lennu tegelik stardiaeg.
Andmed tehakse kättesaadavaks artikli 1 lõikes 3 osutatud osalistele ning tasuta lennuliiklusvoogude juhtimise kesksele üksusele ja keskselt üksuselt edasi.
6. Lähtelennujaama ATSi üksus tagab, et
a)
kui lennu suhtes kohaldatakse lennuliiklusvoogude juhtimise kohast väljalennuaega, on see lennujuhtimisüksuse loa osa;
b)
lendude puhul peetakse kinni lennuliiklusvoogude juhtimise kohastest väljumisaegadest;
c)
lendudele, mille puhul ei peeta kinni arvestuslikust liikumise algusajast, võttes arvesse kehtestatud ajahälvet, ei anta stardiluba;
d)
lendudele, mille lennuplaan on tagasi lükatud või peatatud, ei anta lennuluba.
Artikkel 7
Käitajate üldised kohustused
1. Iga kavandatava lennu kohta koostatakse üks lennuplaan. Esitatud lennuplaan kajastab asjakohast kavandatud lennuprofiili.
2. Kõik asjakohased lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed ja nende muudatused lisatakse planeeritud lennutegevusse ja edastatakse piloodile.
3. Kui õhusõiduk lahkub lennuväljalt, mille suhtes ei kohaldata lennuliiklusjuhtimise kohast väljalennuaega, on käitajad kohustatud kinni pidama arvestuslikest liikumise algusaegadest, võttes arvesse ajahälvet vastavalt lisas täpsustatud ICAO sätetele.
4. Kui lennuplaan on artikli 5 punkti h kohaselt peatatud, vastutab asjaomane käitaja lennuplaani ajakohastamise või tühistamise eest.
Artikkel 8
Lennuvälja juhtorganite üldised kohustused
Lennuvälja juhtorganid teavitavad lennuliiklusvoogude juhtimise keskset üksust otse või lennuliiklusvoogude juhtimise kohaliku üksuse või ATSi üksuste või mõlema viimati nimetatu kaudu kõikidest juhtumitest, mis võivad mõjutada lennujuhtimisvõimekust või nõudlust lennuliikluse järele. Nad teatavad lennuliiklusvoogude juhtimise kohalikule üksusele ja ATSi üksustele, kui teavitamine toimus otse.
Artikkel 9
Lennuplaanide ja lennuväljade teenindusaegade vaheline kooskõla
1. Liikmesriigid tagavad, et juhul, kui teenindusaegade koordineerijad või koordineeritud lennuvälja juhtorgan seda taotleb, esitab lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus või lennuliiklusvoogude juhtimise kohalik üksus neile heakskiidetud lennuplaani lennu kohta, mis toimub sellelt lennuväljalt, enne lennu sooritamist. Lennuvälja teenindusaegade koordineerijad või koordineeritud lennuvälja juhtorganid korraldavad juurdepääsu heakskiidetud lennuplaanidele, mille on esitanud lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus või lennuliiklusvoogude juhtimise kohalik üksus.
2. Enne lendu esitavad käitajad lähte- ja sihtlennuväljadele vajaliku teabe, mis võimaldab võrrelda lennuplaanis sisalduvat lennutunnust ja vastava lennuvälja teenindusaja kohta teatatud lennutunnust.
3. Käitajal, lennuvälja juhtorganil ja ATSi üksusel on õigus teatada lennuvälja teenindusaegade koordineerijale jaotatud teenindusaegadest märkimisväärselt erineval ajal lennuteenuste korduvast osutamisest või kui teenindusaegu kasutatakse märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal on märgitud, kui see häirib lennuvälja töökorraldust ja lennuliiklust.
4. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus teatab lennuvälja teenindusaegade koordineerijale jaotatud teenindusaegadest märkimisväärselt erineval ajal lennuteenuste korduval osutamisel või kui teenindusaegu kasutatakse märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal on märgitud, kui see häirib lennuliiklusvoo juhtimist.
Artikkel 10
Kriitiliste juhtumitega seotud kohustused
1. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus koostab ja avaldab lennuliiklusvoogude juhtimise menetlused kriitiliste juhtumitega tegelemiseks, et minimeerida EATMNi häireid.
2. Kriitiliste juhtumitega tegelemiseks valmistumisel kooskõlastavad ATSi üksused ja lennuvälja juhtorganid kriitilistest juhtumitest mõjutatud käitajatega erakorraliste protseduuride asjakohasuse ja sisu, sealhulgas kõik eelisõiguse eeskirjade muudatused.
Erakorralised protseduurid hõlmavad järgmist:
a)
organisatsioonilised ja kooskõlastamismeetmed;
b)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmed, mille abil hallatakse juurdepääsu mõjutatud aladele, et vältida liigset nõudlust lennuliikluse järele võrreldes kogu õhuruumi või selle osa või asjaomaste lennuväljade deklareeritud läbilaskevõimega;
c)
olukorrad, tingimused ja menetlused lendude eelisõiguse eeskirjade kohaldamiseks, võttes arvesse liikmesriikide esmatähtsaid julgeoleku- ja kaitsepoliitilisi huvisid;
d)
taastamismeetmed.
Artikkel 11
Lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete järgimise kontroll
1. Liikmesriigid tagavad, et kui kuni 80 % lendudest peab lähtelennuväljadel aasta jooksul kinni lennuliiklusvoogude juhtimise kohasest väljalennuajast, esitab kõnealuse lennuvälja ATSi üksus asjakohase teabe järgimata jätmise kohta ja meetmete kohta, mis on võetud lennuliiklusvoogude juhtimise kohastest väljalennuaegadest kinnipidamiseks. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile selliseid meetmeid käsitleva aruande.
2. Asjaomase lennuvälja ATSi üksus esitab asjakohase teabe kõigi juhtumite kohta, mil kõnealusel lennuväljal lennuplaani katkestamisest või peatamisest kinni ei peetud, ning kinnipidamise tagamiseks võetud meetmete kohta. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile selliseid meetmeid käsitleva aruande.
3. Liikmesriigid tagavad, et
a)
lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus teavitab liikmesriiki, kes on teinud erandeid rohkem kui 0,6 protsendile lendudest, mis on väljunud kõnealusest liikmesriigist;
b)
kui liikmesriiki on vastavalt punktile a teavitatud, koostab ta komisjonile aruande, mis sisaldab tehtud erandite üksikasju.
4. Kui tehakse kindlaks, et artikli 5 punkti g kohaldamisest tulenevalt ei ole lennuliiklusvoogude juhtimise meetmeid järgitud, tagavad liikmesriigid, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus teavitab sellest käitajat.
5. Käitajad esitavad lennuliiklusvoogude juhtimise kesksele üksusele kõikide lennuliiklusvoogude juhtimise reeglite järgimata jätmise juhtumite kohta aruande, mis sisaldab üksikasju lennuplaani puudumisest või mitmekordsetest lennuplaanidest tuleneva olukorra kohta ning järgimata jätmise juhtumite korrigeerimiseks võetud meetmete kohta.
6. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus koostab aastaaruande, mis sisaldab üksikasju puuduvate lennuplaanide ja esitatud mitmekordsete lennuplaanide kohta ja et see aruanne esitatakse komisjonile.
7. Liikmesriigid vaatavad igal aastal läbi lennuliiklusvoogude juhtimise meetmetest kinnipidamise, tagamaks et artikli 1 lõikes 3 nimetatud osapooled parandavad nendest meetmetest kinnipidamise taset.
Artikkel 12
Suutlikkuse hindamine
1. Artikli 11 rakendamisel tagavad liikmesriigid, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus esitab aastaaruanded, mis käsitlevad lennuliiklusvoogude juhtimise kvaliteeti ja sisaldavad andmeid
a)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete põhjuste kohta;
b)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmete mõju kohta;
c)
lennuliiklusvoogude juhtimise meetmetest kinnipidamise kohta;
d)
artikli 1 lõikes 3 osutatud osaliste panuse kohta võrgu üldise mõju optimeerimisse.
2. Liikmesriigid tagavad, et lennuliiklusvoogude juhtimise keskne üksus loob artikli 6 lõikes 5 loetletud lennuliiklusvoogude juhtimise andmete, lennuplaanide, tegevuslogide ja muude asjakohaste andmete jaoks arhiivi ja peab seda.
Esimeses lõigus osutatud andmeid säilitatakse kaks aastat nende esitamisest arvates ning need tehakse kättesaadavaks komisjonile, liikmesriikidele, ATSi üksustele ja käitajatele.
Kõnealused andmed tehakse kättesaadavaks lennuvälja koordineerijatele ja lennuväljade käitajatele, et neil oleks lihtsam deklareeritud läbilaskevõimet regulaarselt hinnata.
Artikkel 13
Ohutusnõuded
Liikmesriigid tagavad, et enne lennuliiklusvoogude juhtimise süsteemide ja menetluste põhjalikku muutmist korraldatakse ohtude tuvastamist, riskide hindamist ja vähendamist hõlmav ohutushindamine, mis hõlmab lennuliikluse korraldamise süsteemi kogu tsükli riskijuhtimisega seotud tegevuse hindamist.
Artikkel 14
Lisanõuded
1. Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõikes 3 osutatud lennuliiklusvoogude juhtimise tegevuses osalejate töötajad
a)
saavad täiesti teadlikuks käesoleva määruse sätetest;
b)
saavad asjakohase väljaõppe ja nad on pädevad oma tööülesannetes.
2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artikli 1 lõikes 3 osutatud lennuliiklusvoogude juhtimise funktsiooni eest vastutavad osalised
a)
koostavad ja säilitavad tegevusjuhendeid, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, mis võimaldavad toimingute eest vastutavatel töötajatel kohaldada käesoleva määruse sätteid;
b)
tagavad, et kõnealused juhendid on ühtlustatud, kättesaadavad ja ajakohastatud ning et nende ajakohastamine ja levitamine vastab asjakohasele kvaliteedi- ja dokumentatsioonikonfiguratsiooni alasele haldamisele;
c)
tagavad, et töömeetodid ja töökord vastavad käesolevale määrusele.
Artikkel 15
Sanktsioonid
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning tagavad kõnealuste sätete rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile hiljemalt 26. septembriks 2011 ning teatavad viivitamata ka kõikidest hilisematest asjaomastest muudatustest.
Artikkel 16
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 26. septembrist 2011.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. märts 2010