РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 65/2011 НА КОМИСИЯТА
от 27 януари 2011 година
за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета по отношение на прилагането на процедури за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (1), и по-специално член 51, параграф 4, член 74, параграф 4 и член 91 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 1122/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета относно кръстосано спазване, модулация и интегрираната система за администриране и контрол по схемите за директно подпомагане на земеделски производители, предвидени за посочения регламент, както и за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета относно кръстосано спазване по предвидената схема за подпомагане на лозаро-винарския сектор (2), бе отменен и заменен Регламент (ЕО) № 796/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за определяне на подробни правила за прилагане на интегрираната система за администриране и контрол, кръстосано спазване и модулация, предвидени в Регламенти (ЕО) № 1782/2003 и (ЕО) № 73/2009 на Съвета, както и за прилагане на кръстосаното спазване, предвидено в Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета (3).
(2)
Регламент (ЕО) № 1975/2006 на Комисията от 7 декември 2006 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета по отношение на прилагането на процедури за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони (4) съдържа много позовавания на правилата за управление и контрол, посочени в отменения регламент (ЕО) № 796/2004. Следва да се отчитат измененията на тези правила за управление и контрол, внесени с Регламент (ЕО) № 1122/2009, като принципите, установени с Регламент (ЕО) № 1975/2006, следва да се спазват. Освен това, за да се осигури съгласуваност, яснота и опростяване, някои разпоредби на Регламент (ЕО) № 1975/2006 следва да се изменят с оглед на това позоваванията на Регламент (ЕО) № 1122/2009 да бъдат ограничени до необходимия минимум. Поради това е целесъобразно да се отмени и замени Регламент (ЕО) № 1975/2006.
(3)
Държавите-членки следва да въведат система за контрол, която да гарантира, че се извършват всички необходими проверки за ефективно удостоверяване на спазването на условията, при които се предоставя помощта. Всички критерии за допустимост, установени съгласно законодателството на Съюза или националното законодателство или на програмите за развитие на селските райони, трябва да могат да се контролират съгласно набор от проверими показатели.
(4)
Опитът показва, че интегрираната система за администриране и контрол (наричана по-нататък ИСАК), предвидена в глава 4 от дял II от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани, за изменение на регламенти (ЕО) № 1290/2005, (ЕО) № 247/2006, (ЕО) № 378/2007 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1782/2003 (5) е доказано ефективно и ефикасно средство за осъществяването на схемите за директни плащания. Следователно по отношение на мерките за подпомагане за площ и за животновъдна дейност съгласно ос 2 на раздел 2 от глава I от дял IV от Регламент (ЕО) № 1698/2005, правилата за управление и контрол, както и свързаните разпоредби относно намаленията и изключванията в случаите на декларации с невярно съдържание, следва да се ръководят от принципите, определени в ИСАК, и по-специално в Регламент (ЕО) № 1122/2009.
(5)
За някои мерки за подпомагане обаче, определени в ос 2, и за еквивалентно подпомагане съгласно ос 4, предвидено съответно в раздели 2 и 4 от глава I от дял IV от Регламент (ЕО) № 1698/2005, е необходимо правилата за управление и контрол да бъдат адаптирани според конкретните им характеристики. Същото важи и за мерките за подпомагане по ос 2 и ос 3, предвидени съответно в раздели 2 и 3 от същата глава и за еквивалентно подпомагане съгласно ос 4. Поради това е необходимо за тези мерки за подпомагане да бъдат въведени специални разпоредби.
(6)
С цел да се гарантира, че всички национални администрации са в състояние да организират ефективен интегриран контрол върху всички площи, за които се иска плащане съгласно ос 2 и съгласно схемите за подпомагане на площ, обхванати от Регламент (ЕО) № 1122/2009, исканията за плащане за мерките за площи съгласно ос 2 следва да се подават в същите срокове, които са определени за единното заявление, предвидено в раздел I от дял II от част II от посочения регламент.
(7)
За да се гарантира възпиращият ефект на контрола, като общо правило плащанията следва да не се извършват, преди да приключат проверките за спазването на критериите. Уместно е обаче, след приключване на административните проверки да се позволи извършването на плащанията до определена степен. При определянето на тази степен следва да се отчита рискът от изплащане на по-големи суми от дължимите.
(8)
Правилата за контрол, предвидени в настоящия регламент, следва да са съобразени със специалните характеристики на съответните мерки съгласно ос 2. Ето защо в името на яснотата следва да бъдат определени конкретни правила.
(9)
Държавите-членки могат да използват сведения, получени от други служби, органи или организации, с цел проверка на спазването на критериите за допустимост. Те трябва обаче да имат гаранции, че тези служби, органи или организации работят по достатъчно високи стандарти, за да контролират спазването на критериите за допустимост.
(10)
Опитът показа, че някои разпоредби трябва да бъдат изяснени, особено по отношение на определяне на броя на хектарите и животните, както и на намаления, изключвания и възстановявания.
(11)
В съответствие с член 50а от Регламент (ЕО) № 1698/2005 плащанията съгласно някои от предвидените в посочения регламент мерки се извършват при условие че се спазват изискванията за кръстосаното спазване, предвидени в раздел I от дял II от Регламент (ЕО) № 73/2009. Поради това е уместно да се съгласуват правилата, уреждащи кръстосаното спазване, с тези, съдържащи се в Регламенти (ЕО) № 73/2009 и (ЕО) № 1122/2009.
(12)
Опитът показа, че за някои конкретни мерки за подпомагане са необходими специфични разпоредби за контрол.
(13)
Ex-post проверките на инвестиционни операции следва да се извършва с цел проверка на спазването на член 72, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1698/2005. Следва да се определят базата и съдържанието на тези проверки.
(14)
За да е в състояние Комисията да изпълнява задълженията си по управлението на мерките, държавите-членки следва да отчитат пред Комисията броя на извършените проверки и резултатите от тях.
(15)
Следва да бъдат установени някои общи принципи за контрол, които да обхващат правото на Комисията да извършва проверки.
(16)
Държавите-членки следва да гарантират, че разплащателните агенции, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (6), разполагат с достатъчно информация за проверките, извършвани от други служби или органи, за да изпълняват задълженията си съгласно този регламент.
(17)
За да се избегнат счетоводни проблеми, които биха могли да се срещат, ако през календарната 2011 година трябва да се прилагат различни контролни процедури, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2011 г.
(18)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за развитие на селските райони,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ЧАСТ I
ОБХВАТ И ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
Настоящият регламент определя подробни правила за прилагането на процедурите за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на съфинансираните мерки за подпомагане на развитието на селските райони, установени съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„заявление за подпомагане“ означава заявление за подпомагане или за регистрация в схема съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005;
б)
„искане за плащане“ означава подадено от бенефициер заявление за плащане от националните органи;
в)
„друга декларация“ означава декларация или документ, различна/ен от посочените в букви а) и б), която/който трябва да се подава или съхранява от бенефициер или трета страна, за да се спазват конкретните изисквания на някои мерки за развитието на селските райони.
Член 3
Заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации
1. Държавите-членки предвиждат подходящи процедури за подаване на заявления за подпомагане.
2. За мерките с многогодишни плащания бенефициерите подават искане за годишно изплащане.
Въпреки това държавите-членки могат да премахнат искането за годишно физическо изплащане, ако въведат ефективни алтернативни процедури за извършване на административните проверки, предвидени в член 11 или член 24, според случая.
3. Заявление за подпомагане, искане за плащане и друга декларация могат да бъдат изцяло или частично оттеглени по всяко време. Доказателство за такова оттегляне следва да се документира от компетентния орган.
Ако компетентният орган вече е информирал бенефициера за нередности в посочените в първата алинея документи или ако компетентният орган е уведомил бенефициера за намерението си да извърши проверка на място и при нея впоследствие се установят нередности, оттегляне не се разрешава по отношение на частите, засегнати от нередностите.
Оттеглянето, посочено в първата алинея, поставя бенефициерите в същото положение, в което те се намираха преди подаването на въпросните документи или частите от тях.
4. Заявленията за подпомагане, исканията за плащане и другите декларации могат да се коригират по всяко време след подаването им, когато компетентният орган установи очевидни грешки.
Член 4
Общи принципи на контрол
1. Държавите-членки въвеждат система за контрол, която да гарантира, че се извършват всички необходими проверки за ефективно удостоверяване на спазването на условията, при които се предоставя подпомагането.
2. Без да се засягат специфичните разпоредби на настоящия регламент, държавите-членки гарантират, че всички критерии за допустимост, установени съгласно законодателството на Съюза или националното законодателство или на програмите за развитие на селските райони, могат да се контролират съгласно набор от проверими показатели, които се определят от държавите-членки.
3. Държавите-членки гарантират, че се прилага единна система за идентификация по отношение на всички заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации, подадени от един и същи бенефициер. Идентификацията е съвместима със системата за регистриране самоличността на всеки селскостопански производител, посочена в член 15, параграф 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 73/2009.
4. Когато е подходящо, проверките на място, предвидени по силата на членове 12, 20 и 25 от настоящия регламент, и другите проверки, предвидени по правилата на Съюза във връзка със селскостопански субсидии, се извършват едновременно.
5. Резултатите от проверките съгласно членове 11, 12, 24 и 25 се оценяват, за да се установи доколко някои констатирани проблеми могат по принцип да пораждат рискове за други подобни операции, бенефициери или други органи. Оценката също така разкрива причините за подобно положение, евентуален следващ преглед, който може да се наложи, и необходимото коригиращо и превантивно действие.
6. Заявленията за подпомагане, исканията за плащане и другите декларации се отхвърлят, ако бенефициерите или техни представители предотвратяват извършването на проверките. Всички изплатени вече суми за тази операция се възстановяват, като се вземат предвид критериите, посочени в член 18, параграф 2 от настоящия регламент.
7. Без да се засяга член 20, параграф 4 от настоящия регламент и при условие че това не излага на опасност целта на проверката, проверките на място могат да се обявяват предварително. Обявяването е строго ограничено до минималния необходим период от време и не надвишава 14 дни. За проверки на място, свързани с мерки за животновъдството, обаче уведомлението не надвишава 48 часа, освен в надлежно оправдани случаи.
8. Без да се засягат специфичните разпоредби, не се извършват плащания на бенефициери, за които бъде установено, че изкуствено са създали условията, необходими за получаване на такива плащания с оглед да получат облага в противоречие с целите на схемата за подпомагане.
9. Намаленията или изключванията съгласно настоящия регламент не засягат допълнителните санкции, които се налагат съгласно други разпоредби на правото на Съюза или националното право.
Член 5
Възстановяване на недължими плащания
1. В случай на извършване на недължимо плащане, бенефициерът възстановява въпросната сума заедно с лихвата, изчислена съгласно параграф 2.
2. Лихвите се изчисляват за периода между уведомяването до бенефициера за възникване на задължението му да възстанови сумата и действителното възстановяване или приспадане на сумата.
Приложимият лихвен процент се изчислява в съответствие с националното право, но не може да е по-нисък от лихвения процент, приложим за възстановяване на суми съгласно националните разпоредби.
3. Задължението за възстановяване, посочено в параграф 1, не се прилага, ако плащането е извършено поради грешка на компетентния орган или друг орган и ако грешката не е била очевидна за бенефициера.
Когато грешката обаче се отнася до фактически елементи, свързани с изчисляването на въпросното плащане, първа алинея се прилага, само ако решението за възстановяване не е било съобщено до 12 месеца след плащането.
ЧАСТ II
ПРАВИЛА ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
ДЯЛ I
ПОДПОМАГАНЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ СЪГЛАСНО НЯКОИ МЕРКИ ОТ ОС 2 И ОС 4
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 6
Обхват и определения
1. Настоящият дял се прилага за:
а)
подпомагане, предоставено съгласно член 36 от Регламент (ЕО) № 1698/2005;
б)
подпомагане, предоставено съгласно член 63, буква а) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 по отношение на операции във връзка с мерките, определени в ос 2.
Въпреки това настоящият дял не се прилага за мерките, посочени в член 36, буква а), vi), буква б), vi) и vii) и в член 39, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, както и за мерките съгласно член 36, буква б), i) и iii) от посочения регламент, когато се отнася за разходи за установяване.
2. За целите на настоящия дял се прилагат следните определения:
а)
„мярка за площи“ означава мярка или подмярка, при които подпомагането се основава на размера на декларираните площи;
б)
„мярка за животновъдството“ означава мярка или подмярка, при които подпомагането се основава на броя на декларираните животни.
в)
„установена площ“ означава площ от участъци и парцели, за която се заявяват помощи, определена в съответствие с член 11 и член 15, параграфи 2, 3 и 4 от настоящия регламент.
г)
„установени животни“ означава броя на животните, определен в съответствие с член 11 и член 15, параграф 5 от настоящия регламент.
Член 7
Приложими правила
1. За целите на настоящия дял член 2, втора алинея, точки 1, 10 и 20, член 6, параграф 1, член 10, параграф 2, членове 12, 14, 16 и 20, член 25, параграф 1, втора алинея, членове 73, 74 и 82 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 се прилагат mutatis mutandis. За мерките, посочени в член 36, буква б), iii), iv) и v) от Регламент (ЕО) № 1698/2005, обаче държавите-членки могат да въведат подходящи алтернативни системи за единна идентификация на земите, за които може да се получава подпомагане.
2. За целите на настоящия дял позоваванията на „земеделски производители“ в Регламент (ЕО) № 1122/2009 се считат за позовавания на „бенефициери“.
Член 8
Искания за плащане
1. За всички задължения, които започват след 1 януари 2007 г., и договори, които влизат в сила след тази дата, исканията за плащане във връзка с мерки за площ се подават в съответствие със сроковете, определени в член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009. Въпреки това държавите-членки могат да вземат решение да прилагат тази разпоредба само за заявленията, подадени от 2008 г. като година на подаване на заявления насам.
2. Когато държава-членка прилага член 3, параграф 2, втора алинея от настоящия регламент, искането за плащане се счита за подадено в сроковете, посочени в член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
3. Членове 22 и 23 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 се прилагат mutatis mutandis за исканията за плащане съгласно настоящия дял. В допълнение към информацията, посочена в член 12, параграф 1, буква г) от посочения регламент, искането за плащане съдържа също така информацията, определена в тази разпоредба по отношение на неселскостопанска земя, за която се иска подпомагане.
Член 9
Плащания
1. Не се извършва плащане за която и да е мярка или набор от операции в рамките на обхвата на настоящия дял преди окончателното приключване на проверките по мярката или по набора от операции по отношение на критериите за допустимост съгласно раздел I от глава II.
Въпреки това държавите-членки могат да вземат решение, като отчитат риска от надплащане, да изплатят до 75 % от помощта след окончателното приключване на административните проверки, предвидени в член 11. Процентната стойност на плащането следва да бъде еднаква за всички бенефициери за дадена мярка или даден набор от операции.
2. Ако проверките за кръстосано спазване, предвидени в раздел II от глава II, могат да приключат преди плащането, всички недължими плащания ще бъдат възстановени в съответствие с член 5.
ГЛАВА II
Контрол, намаления и изключвания
Член 10
Общи принципи
1. Държавите-членки се възползват от интегрираната система за администриране и контрол, предвидена в глава 4 от дял II от Регламент (ЕО) № 73/2009 (наричана по-нататък „ИСАК“).
2. Удостоверяването на спазването на критериите за допустимост се осъществява чрез административни проверки и проверки на място.
3. Спазването на изискванията за кръстосаното спазване се удостоверява чрез проверки на място, а когато е уместно, и чрез административни проверки.
4. През периода, за който е поето задължение, парцелите, за които се предоставя подпомагане, не могат да се разменят, освен в случаите, специално предвидени в програмата за развитие на селските райони.
Раздел I
Спазване на критериите за допустимост, ангажиментите и свързаните с тях задължения
Подраздел I
Контрол
Член 11
Административни проверки
1. Административните проверки се извършват за всички заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации, които трябва да подават бенефициерът или трета страна, и обхващат всички елементи, които е възможно и целесъобразно да бъдат контролирани с административни средства. Процедурите гарантират документиране на извършените контролни дейности, резултатите от проверките и предприетите мерки по отношение на нередностите.
2. Административните проверки включват кръстосани проверки, когато е възможно и целесъобразно, inter alia с информацията от ИСАК. Тези кръстосани проверки се прилагат поне за парцелите и животните, за които се отнася дадена мярка за подпомагане, за да се избегне изплащането на недопустими помощи.
3. Проверява се и спазването на дългосрочните ангажименти.
4. Когато кръстосаните проверки установят данни за наличието на нередности, следват други подходящи административни процедури, а когато е необходимо - и проверка на място.
5. Когато е приложимо, административните проверки за спазването на критериите за допустимост следва да са съобразени с резултатите от проверки, извършени от други служби, органи или организации, които участват в контрола на селскостопанските субсидии.
Член 12
Проверки на място
1. Общият брой на проверките на място, извършени всяка календарна година във връзка с искания за плащане, обхваща минимум 5 % от всички бенефициери, попадащи в обхвата на настоящия дял. За мярката по член 36, буква а), подточка iv) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 обаче тези 5 процента трябва да се постигнат на равнището на мярката.
Заявителите, за които след административните проверки бъде установено, че не отговарят на критериите за допустимост, не се включват в минималния брой на бенефициерите, проверени в съответствие с първата алинея.
2. Когато проверките на място констатират съществени нередности за дадена мярка или в даден регион или част от регион, компетентният орган съответно увеличава броя на проверките на място през текущата година и увеличава съответно процента на бенефициерите, които да бъдат проверявани на място през следващата година.
3. Контролната извадка за проверките на място, които трябва да бъдат извършени съгласно настоящия член, параграф 1, се формира съгласно член 31 от Регламент (ЕО) № 1122/2009. В резултат на анализа на риска, упоменат в посочения член, държавите-членки могат да изберат конкретни мерки на бенефициерите за проверката на място.
4. За бенефициерите на многогодишни мерки, при които плащанията се извършват за период повече от пет години, държавите-членки могат да вземат решение след петата година на плащане да проверяват най-малко 2,5 % от тези бенефициери.
Бенефициерите, проверявани по настоящия параграф, първа алинея, не се вземат предвид за целите на параграф 1, първа алинея.
Член 13
Доклад за проверките
Проверките на място съгласно настоящия подраздел подлежат на доклад, изготвен в съответствие с член 32 от Регламент (ЕО) № 122/2009.
Член 14
Общи принципи относно проверките на място
1. Проверките на място се разпределят по цялата година въз основа на анализ на рисковете, свързани с различните ангажименти в рамките на всяка мярка за развитие на селските райони.
2. Проверките на място във връзка с мерки, избрани за проверка съгласно член 12, параграф 3 от настоящия регламент, обхващат всички ангажименти и задължения на даден бенефициер, които могат да бъдат проверени по време на посещението.
Член 15
Елементи на проверките на място и определяне на площите
3. Държавите-членки определят критериите и методите за контрол, които позволяват да бъдат контролирани различните ангажименти и задължения на бенефициера, за да бъдат спазени изискванията на член 48, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията (7).
4. Когато държавите-членки предвиждат, че отделни елементи от проверка на място могат да се извършват въз основа на извадка, тази извадка гарантира надеждна и представителна степен на контрол. Критериите за формиране на извадката се определят от държавите-членки. Ако проверките на извадката установят нередности, обхватът и мащабът на извадката съответно се разширяват.
5. По отношение на контрола на мерките за площ проверките на място обхващат всички земеделски парцели и неселскостопанската земя, за които е подадена молба за подпомагане.
6. Действителното определяне на площите за проверка на място може обаче да е ограничено до извадка от най-малко 50 % от площите, при условие че извадката гарантира надежден и представителен обхват на проверките по отношение на проверяваната площ и исканото подпомагане. Ако проверките на извадката установят нередности, обхватът и мащабът на извадката съответно се разширяват.
7. Определянето на площите и дистанционното наблюдение се извършват в съответствие с член 34, параграф 1 - 5 и член 35 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
За мерките съгласно член 36, буква б), iii), iv) и v) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 държавите-членки могат да определят допустими отклонения, които в никакъв случай не могат да бъдат по-големи от двукратния размер на отклоненията, определени в член 34, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
8. По отношение на контрола върху мерките за животновъдство проверките на място се извършват в съответствие с член 42 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
Подраздел II
Намаления и изключвания
Член 16
Намаления и изключвания по отношение на размера на площите
1. Ако за дадена година бенефициерът не декларира всички селскостопански земи, и разликата между общата селскостопанска площ, декларирана в искането за плащане, от една страна, и декларираната площ плюс общата площ на недекларираните земеделски парцели, от друга, е по-голяма от 3 % от декларираната площ, общата сума на помощ в рамките на мерки за площи, която може да се изплати на този бенефициер за същата година, се намалява до 3 % в зависимост от тежестта на пропуска.
Първа алинея не се прилага, когато всичките съответни селскостопански площи са декларирани пред компетентните органи в рамките на:
а)
интегрираната система, посочена в член 15 от Регламент (ЕО) № 73/2009, или
б)
други административни и контролни системи, гарантиращи съвместимостта с интегрираната система в съответствие с член 26 от посочения регламент.
2. За целите на настоящия член декларираните от даден бенефициер площи, за които той получава еднакъв размер на помощ по определена мярка за площ, се считат за образуващи една група култури. Когато се използват дегресивни размери на помощта, предвид се взема средният размер за съответните декларирани площи.
3. Ако установената за група култури площ се окаже по-голяма от декларираната в искането за плащане, за изчисляване на помощта се използва декларираната площ.
Ако декларираната в искането за плащане площ превишава установената за тази група култури площ, помощта се изчислява въз основа на установената за тази група култури площ.
Когато разликата между общата установена площ и общата площ, декларирана в искането за плащане, е по-малка или равна на 0,1 хектара, установената площ разглежда като равна на декларираната площ. При това изчисляване се взема предвид само свръхдекларирането на площи на ниво група култури.
Третата алинея не се прилага в случаите, когато разликата представлява повече от 20 % от общата площ, декларирана за плащания.
Ако има определена горна граница или таван за площта, която е допустима за подпомагане, броят на декларираните в искането за плащане хектари се намалява до определената граница или таван.
4. Ако същата площ служи за основа на искане за плащане в рамките на повече от една мярка за площ, тази площ се взема предвид поотделно за всяка от мерките.
5. В случая, посочен в параграф 3, втора алинея, помощта се изчислява въз основа на установената площ, намалена с удвоения размер на установената разлика, ако тази разлика представлява повече от 3 % или два хектара, но не повече от 20 % от установената площ.
Когато разликата е над 20 % от установената площ, не се отпуска помощ за съответната група култури.
Ако разликата е повече от 50 %, бенефициерът се изключва отново от получаването на помощ, до разликата между декларираната в искането за плащане площ и установената площ.
6. Ако разликите между декларираната в искането за плащане площ и установената площ, посочена в параграф 3, втора алинея, са резултат от умишлено извършено свръхдеклариране, помощта, на която бенефициерът би имал право съгласно посочената алинея, не се отпуска за въпросната календарна година във връзка с въпросната мярка за площ, когато тази разлика е над 0,5 % от установената площ или над един хектар.
Ако разликата е повече от 20 % от установената площ, бенефициерът отново се изключва от възможността да получава помощта, до определен размер, който съответства на разликата между декларираната площ и установената площ.
7. Сумата, която се получава в резултат на изключванията, предвидени в параграф 5, трета алинея и в параграф 6, втора алинея от настоящия член, се приспада съгласно член 5б от Регламент (ЕО) № 885/2006 на Комисията (8). Ако сумата не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с посочения член в течение на три календарни години след календарната година на констатацията, оставащата неиздължена сума се анулира.
Член 17
Намаления и изключвания по отношение на броя на животните
1. За целите на настоящия член животни от рода на едрия рогат добитък и животни от рода на овцете и козите се третират поотделно.
За животни, различни от посочените в първата алинея, държавата-членка определя подходяща система за намаления и изключвания.
2. Когато се прилага индивидуална горна граница или таван, броят животни, декларирани в искането за плащане, се намалява до границата или тавана, определени за въпросния бенефициер.
В никакъв случай не може да се отпусне помощ за по-голям брой животни от този, деклариран в искането за плащане.
Ако броят животни, декларирани в искането за плащане, превишава броя животни, установени в резултат на административна проверка или проверка на място, помощта се изчислява въз основа на установения брой животни.
3. За говедо, загубило една от двете ушни марки, се счита, че принадлежи към установените животни при условие че е ясно и индивидуално идентифицирано чрез другите елементи на системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък.
В случая на нередности, които се отнасят до неправилни вписвания в регистъра или паспортите на животните от рода на едрия рогат добитък, се счита, че въпросното животно не принадлежи към установените животни, само тогава, когато грешките се открият при поне две проверки за период от 24 месеца. Във всички други случаи се счита, че въпросното животно не принадлежи към установените животни след първата констатация.
Член 3, алинея 4 от настоящия регламент се прилага по отношение на вписванията и уведомленията до системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък.
4. В случая, посочен в параграф 2, трета алинея, общата сума на помощ, на която бенефициерът има право съгласно мярката, се намалява с процента, който трябва да се определи в съответствие с параграф 6, ако не са намерени повече от три животни с нередности.
5. Ако са намерени повече от три животни с нередности, общата сума на помощ, на която бенефициерът има право съгласно мярката, се намалява с:
а)
процента, който се определя в съответствие с параграф 6, ако този процент не е по-голям от 10 %;
б)
двойния размер на процента, който се определя в съответствие с параграф 6, ако този процент е по-голям от 10 %, но не по-голям от 20 %.
Ако този процент е над 20 %, не се отпуска помощ за въпросната мярка.
Ако този процент е по-голям от 50 %, бенефициерът се изключва отново от получаване на помощ до сума, отговаряща на разликата между броя декларирани животни и броя установени животни в съответствие с параграф 2, трета алинея. Сумата, получена в резултат на изключването, се приспада в съответствие с член 5б от Регламент (ЕО) № 885/2006. Ако сумата не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с посочения член в течение на три календарни години след календарната година на констатацията, оставащата неиздължена сума се анулира.
6. За да се определят процентите, посочени в параграфи 4 и 5, броят животни с установени нередности се дели на броя установени животни.
Когато се прилага член 16, параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕО) № 1122/2009, потенциално допустимите животни, за които се констатира, че не са правилно идентифицирани или регистрирани в системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, се считат за животни с установени нередности.
7. Ако разликата между броя декларирани животни и броя животни, установени в съответствие с параграф 2, трета алинея, е резултат на умишлено допуснати нередности, не се отпуска помощ за въпросната мярка.
Ако процентът, определен в съответствие с параграф 6, е по-голям от 20 %, бенефициерът се изключва отново от получаване на помощ до сума, отговаряща на разликата между броя декларирани животни и броя установени животни в съответствие с параграф 2, трета алинея. Сумата, получена в резултат на изключването, се приспада в съответствие с член 5б от Регламент (ЕО) № 885/2006. Ако сумата не може да бъде изцяло прихваната в течение на три календарни години след календарната година на констатацията, оставащата неиздължена сума се анулира.
Член 18
Намаления и изключвания при неспазени други критерии за допустимост, ангажименти и свързани с тях задължения
1. Исканата помощ се намалява или отказва, когато не се изпълняват следните задължение и не се спазват следните критерии:
а)
по отношение на мерките, посочени в член 36, буква а), iv) и v), както и буква б), v) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 - съответните задължителни стандарти и минимални изисквания за употребата на торове и препарати за растителна защита, други съответни задължителни стандарти, посочени в член 39, параграф 3, член 40, параграф 2 и член 47, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, и ангажименти, надхвърлящи такива стандарти и изисквания; или
б)
критерии за допустимост, различни от тези, свързани с декларираните размер на площите или брой на животните.
В случай на многогодишни плащания намаления, изключвания и възстановявания на помощи са прилагат и за сумите, вече изплатени през предишните години за този ангажимент.
2. Държавата-членка възстановява и/или отказва подпомагането или определя размера на намалението на помощта, по-специално въз основа на тежестта, степента и постоянния характер на установеното нарушение.
Тежестта на нарушението зависи по-специално от значимостта на последствията от нарушението, като се отчитат целите на критериите, които не са изпълнени.
Степента на нарушението зависи по-специално от въздействието му върху операцията като цяло.
Дали дадено нарушение е с постоянен характер зависи по-специално от продължителността от време, през която трае въздействието, или от възможността това въздействие да бъде прекратено с разумни средства.
3. Когато нарушението е в резултат на умишлено допуснати нередности, бенефициерът се изключва от въпросната мярка както за календарната година на констатацията, така и за следващата календарна година.
Раздел II
Кръстосано спазване
Подраздел I
Контрол
Член 19
Общи правила
1. Без да се засяга член 51, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, „кръстосано спазване“ означава спазване на законоустановените изисквания за управление и условията за добра земеделска и екологична среда, посочени в член 50а, параграф 1, първа алинея от посочения регламент, и на минималните изисквания за употребата на торове и препарати за растителна защита, посочени в член 51, параграф 1, втора алинея от посочения регламент.
2. Член 22 от Регламент (ЕО) № 73/2009 и член 2, параграф 2, точки 2 и 32 - 37, членове 8, 47, 48, и 49, член 50 с изключение на параграф 1р, първа алинея, член 51, параграфи 1, 2 и 3, членове 52, 53, и 54, член 70р, параграфи 3, 4, 6 и 7, както и членове 71 и 72 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 се прилагат mutatis mutandis по отношение на кръстосаното спазване.
3. За изчисляването на намалението, посочено в член 21 от настоящия регламент, минималните изисквания за употребата на торове и препарати за растителна защита, посочени в член 39, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се считат за отнасящи се съответно до областта на „околната среда“ и областта на „общественото здраве и здравето на животните и на растенията“ съгласно определеното в член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 73/2009. И двата вида минимални изисквания се приравняват на „акт“ по смисъла на член 2, параграф 2, точка 33 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
Член 20
Проверки на място
1. По отношение на изискванията и стандартите, за които отговаря, компетентният контролен орган извършва проверки на място на минимум 1 % от всички бенефициери, подаващи искания за плащане съгласно член 36, буква а), подточки i)-v) и буква б), подточки i), iv) и v) от Регламент (ЕО) № 1698/2005.
2. Извадките от бенефициери за проверка съгласно параграф 1 могат да бъдат формирани или от извадката от бенефициерите, вече подбрана по член 12 от настоящия регламент, и за които бенефициери се прилагат съответните изисквания или стандарти, или чрез избор от всички бенефициери, подаващи искания за плащане по член 36, буква а), подточки i) - v) и буква б), подточки i), iv) и v) от Регламент (ЕО) № 1698/2005, които са задължени да спазват съответните изисквания и стандарти.
3. Може да се използва комбинация от процедурите, определени в параграф 2, когато такава комбинация увеличава ефективността на контролната система.
4. Когато актовете и стандартите, които се отнасят до кръстосаното спазване, изискват проверките на място да не се обявяват предварително, същото изискване важи и за проверките на кръстосаното спазване на място.
Подраздел II
Намаления и изключвания
Член 21
Намаления и изключвания
Без да се засяга член 51, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, когато бъде установен случай на неспазване на изискванията и стандартите, намаленията и изключванията, посочени в член 19, параграф 2 от настоящия регламент, се прилагат върху целия размер на помощта по член 36, буква а), i) - v) и буква б), i), iv) и v) от Регламент (ЕО) № 1698, който е бил предоставен или предстои да бъде предоставен на съответния бенефициер в резултат на искания за плащане, които той е подал или ще подаде в продължение на календарната година, в която е установено неспазването.
Раздел III
Ред на намаленията
Член 22
Ред на намаленията
Когато са приложими няколко намаления, те се прилагат в следния ред:
-
първо - в съответствие с член 16, параграфи 5 и 6 и член 17, параграфи 4 и 5 от настоящия регламент,
-
после - в съответствие с член 18 от настоящия регламент,
-
после - за подаване на исканията със закъснение, в съответствие с член 23 от Регламент (ЕО) № 1122/2009,
-
после - в съответствие с член 16, параграф 1 от настоящия регламент,
-
после - в съответствие с член 21 от настоящия регламент,
-
и накрая - в съответствие с член 16, параграф 7 и член 17, параграф 7 от настоящия регламент.
ДЯЛ II
ПОДПОМАГАНЕ ЗА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ СЪГЛАСНО ОС 1 И ОС 3 И НЯКОИ МЕРКИ СЪГЛАСНО ОС 2 И ОС 4
ГЛАВА I
Уводни разпоредби
Член 23
Обхват
Настоящият дял се прилага за разходи съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, които не са обхванати от дял I от настоящия регламент.
ГЛАВА II
Контрол, намаления и изключвания
Раздел I
Контрол
Подраздел I
Общи разпоредби
Член 24
Административни проверки
1. Административните проверки се извършват за всички заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации, които трябва да подават бенефициерът или трета страна, и обхващат всички елементи, които е възможно и целесъобразно да бъдат контролирани с административни средства. Процедурите налагат документиране на предприетите контролни дейности, на резултатите от проверките и на мерките, взети в случай на нередности.
2. Административните проверки на заявленията за подпомагане включват по-специално удостоверяване на:
а)
допустимостта на операцията, за която се иска подпомагане;
б)
спазването на критериите за подбор, определени в програмата за развитие на селските райони;
в)
съответствието на операцията, за която се иска подпомагане, с приложимите национални правила и правила на Съюза, по-специално и според случая за обществени поръчки, държавни помощи и други съответни задължителни стандарти, установени с националното законодателство или в програмата за развитие на селските райони;
г)
основателността на представените разходи, която се оценява с помощта на подходяща система за оценка, като например референтни разходи, сравнение на различни оферти или оценяваща комисия;
д)
надеждността на кандидата по отношение на предходни операции със съфинансиране, осъществени от 2000 г. насам.
3. Административните проверки на исканията за плащане включват по-специално и доколкото това е целесъобразно за въпросното искане, удостоверяване на:
а)
доставянето на продуктите и услугите, за които е получено съфинансиране;
б)
действителността на направените разходи;
в)
приключилата операция, сравнена с операцията, за която е подадено заявление и е предоставено подпомагане.
4. Административните проверки на инвестиционни операции включват минимум едно посещение на място на операцията, получила подпомагане, или на инвеститорския обект, с цел проверка на реализирането на инвестицията.
Държавите-членки могат обаче да вземат решение да не извършват такива посещения по надлежно обосновани причини, като например:
а)
операцията е включена в извадка за проверка на място, която трябва де се извърши в съответствие с член 25;
б)
въпросната операция представлява по-малка инвестиция;
в)
държавата-членка счита, че рискът от неизпълнение на условията за получаване на помощта и нисък или че рискът от нереализирането на инвестицията е малък.
Решението, посочено във втората алинея, и основанието за него се документират.
5. Административните проверки включват процедури за избягване на неправомерното двойно финансиране по други схеми на Съюза или национални схеми и с други програмни периоди. Когато е налице финансиране от други източници, тези проверки гарантират общият размер на получената помощ да не надхвърля максималните допустими тавани на помощта.
6. Плащанията, направени от бенефициерите, се потвърждават с фактури и документи, които доказват извършеното плащане. Когато това не може да бъде направено, плащанията се потвърждават с документи с еквивалентна доказателствена стойност.
Член 25
Проверки на място
1. Държавите-членки организират проверки на място за одобрени операции въз основа на подходяща извадка. Доколкото това е възможно, тези проверки се извършват преди окончателното плащане по дадена операция.
2. Разходите, подлежащи на проверки на място, представляват най-малко 4 % от разходите, посочени в член 23, които са финансирани от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и трябва да се изплащат всяка календарна година от разплащателната агенция. Вземат се предвид само проверки, извършени до края на въпросната година.
За целия програмен период проверяваните разходи представляват най-малко 5 % от финансираните от ЕЗФРСР разходи.
3. Извадката от одобрени операции, която се проверява в съответствие с параграф 1, е съобразена в частност със следното:
а)
необходимостта да бъде проверена подходяща комбинация от видове и размери операции;
б)
всички рискови фактори, установени след национални проверки или проверки на Съюза;
в)
необходимостта да се поддържа баланс между осите и мерките;
г)
необходимостта да се избират произволно между 20 % и 25 % от разходите.
4. Инспекторите, които извършват проверките на място, не са участвали в административни проверки на същата операция.
Член 26
Съдържание на проверките на място
1. Чрез проверките на място държавите-членки се стремят да удостоверят следното:
а)
че исканията за плащане, представени от бенефициера, са подкрепени от счетоводни или други документи, при необходимост включително от проверка за точността на данните в искането за плащане въз основа на данни или търговски документи, държани от трети лица;
б)
че за адекватна част от разходните позиции характерът и времевата рамка на съответните разходи отговарят на разпоредбите на Съюза и на одобрените спецификации на операцията, както и на действително извършените работи или действително доставените услуги;
в)
че прилагането или планираното прилагане на операцията съответства на прилагането, описано в заявлението за подпомагане;
г)
че финансираните с публични средства операции са изпълнени в съответствие с правилата и политиката на Съюза, особено правилата за обществените поръчки и съответните задължителни изисквания, определени от националното законодателство или в програмата за развитие на селските райони.
2. Проверките на място във връзка с искания за плащане, избрани за проверка съгласно член 25, параграф 3 от настоящия регламент, обхващат всички ангажименти и задължения на даден бенефициер, които могат да бъдат проверени по време на посещението.
3. Освен в изключителни случаи, които трябва да бъдат надлежно документирани и пояснени от националните органи, проверките на място включват посещение на операцията или, когато операцията е с нематериален характер, посещение при лицето, организирало операцията.
4. Само проверки, които отговарят на всички изисквания на настоящия член, се признават за постигане на контролната норма, определена в член 25, параграф 2.
Член 27
Доклад за проверките
1. Всяка проверка на място и всяка ex-post проверка съгласно настоящия раздел подлежи на доклад за проверките, за да има възможност да се прегледат детайлите на извършените проверки. Докладът посочва по-специално:
а)
проверяваните мерки и заявления за помощ;
б)
присъстващите лица;
в)
дали бенефициерът е уведомен за посещението и, ако е така, срокът на предварително уведомление;
г)
резултатите от проверките и, когато е приложимо, специални забележки;
д)
допълнителни мерки за контрол, които трябва да се предприемат.
2. На бенефициера се дава възможност да подпише доклада, за да удостовери присъствието си на проверката и да добави забележки. Когато бъдат открити нередности, бенефициерът получава копие от доклада за проверката.
Подраздел II
Допълнителни разпоредби за контрол за конкретни мерки
Член 28
Млади селскостопански производители
За мярката, предвидена в член 22, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, държавите-членки проверяват спазването на бизнесплана съгласно член 13, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1974/2006 посредством административни проверки и - на базата на извадки - проверки на място.
Член 28a
Ранно пенсиониране
За мярката, предвидена в член 23 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, държавите-членки проверяват спазването на изискванията в член 23, параграф 2, буква б) и член 23, параграф 3 от посочения регламент след прехвърляне на стопанството. Държавите-членки могат да бъдат освободени от задължението за извършване на проверки на място след първото плащане на подпомагане, при условие че административните проверки, включително подходящи кръстосани проверки, по-специално спрямо информацията, съдържаща се в електронната база данни, посочена в член 16 от Регламент (ЕО) № 73/2003, предоставят необходимите гаранции за законосъобразността и редовността на плащанията.
Член 28б
Подпомагане за схеми за качеството на храните, признати от държавите-членки
За мярката, предвидена в член 32 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, разплащателните агенции могат, според случая, да ползват доказателствен материал от други служби, органи или организации, за да удостоверят спазването на критериите за допустимост. Те трябва обаче да осигурят гаранции, че тези служби, органи или организации работят по достатъчно високи стандарти, за да контролират спазването на критериите за допустимост.
Член 28в
Полупазарни селскостопански предприятия
За мярката, предвидена в член 34 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, държавите-членки проверяват напредъка по отношение на бизнесплана съгласно параграф 2 от същия член посредством административни проверки и - на базата на извадки - проверки на място.
Член 28г
Групи производители
За мярката, предвидена в член 35 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, държавите-членки признават групата производители след като удостоверят, че групата отговаря на критериите, определени в параграф 1 от посочения член, и на националните правила. След признаването се удостоверява непрекъснато спазване на критериите за признаване най-малко веднъж за петгодишен период посредством проверка на място.
Член 28д
Стопанства в процес на преструктуриране
За мярката, предвидена в член 35а от Регламент (ЕО) № 1698/2005, държавите-членки оценяват напредъка по отношение на бизнесплана съгласно параграф 2 от същия член посредством административни проверки и - на базата на извадки - проверки на място.
Член 28е
Leader
1. Държавите-членки въвеждат подходяща система за надзор над местните инициативни групи.
2. В случай на разходи, понесени съгласно член 63, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 1698/2005, държавите-членки могат да делегират с формален акт извършването на административните проверки, посочени в член 24 от настоящия регламент, на местни инициативни групи. Въпреки това държавите-членки остават отговорни да удостоверят, че тези местни инициативни групи притежават необходимия административен и контролен капацитет за осъществяването на тази дейност.
В случай на делегиране по силата на първата алинея държавите-членки извършват редовни проверки на операциите на местните инициативни групи, включително счетоводни проверки и повтаряне на административни проверки на базата на извадки.
Държавите-членки извършват също така проверки на място, посочени в член 26 от настоящия регламент. В извадката от одобрени операции, която се проверява на място в съответствие с член 25, параграф 1 от настоящия регламент, разходите по Leader следва да съставляват най-малко същия процент, който те съставляват в разходите, посочени в член 23 от настоящия регламент.
3. В случай на разходи, понесени съгласно член 63, буква в) от Регламент (ЕО) № 1698/2005, проверките са извършват от лица, независими от въпросната местна инициативна група.
Член 28ж
Субсидии за лихвени проценти
В случай на разходи, понесени съгласно член 49 от Регламент (ЕО) № 1974/2006, административните проверки и проверките на място се извършват по отношение на конкретния бенефициер и за осъществяването на въпросната операция. Анализът на риска съгласно член 25, параграф 3, буква б) от настоящия регламент включва най-малко веднъж въпросната операция въз основа на дисконтираната стойност на субсидията.
Освен това държавите-членки осигуряват посредством административни проверки и при необходимост посредством посещения на място на посредническите финансови институции и на бенефициера, че плащанията към посредническите финансови институции са в съответствие със законодателството на Съюза и със споразумението, сключено между разплащателната агенция на държавата-членка и посредническата финансова институция, както е определено в член 49 от Регламент (ЕС) № 1974/2006.
Член 28з
Други действия по финансови механизми
В случай на разходи, понесени съгласно член 50 от Регламент (ЕО) № 1974/2006, държавите-членки осигуряват посредством административни проверки и при необходимост посредством посещения на място на фондовете или техните спонсори, че се спазват условията, определени в членове 51 и 52 от посочения регламент. По-специално държавите-членки проверяват правилното използване на фондовете и приключването в края на програмния период.
Подраздел III
Ex-post проверки
Член 29
Ex-post проверки
1. Ex-post проверките се извършват за инвестиционни операции, за да се удостовери спазването на ангажиментите, описани в член 72, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 или включени в програмата за развитие на селските райони.
2. Ex-post проверките обхващат за всяка календарна година най-малко 1 % от финансираните от ЕЗФРСР разходи за инвестиционни операции, които още са предмет на задължение съгласно параграф 1 и за които е извършено окончателното плащане от ЕЗФРСР. Вземат се предвид само проверки, извършени до края на въпросната година.
3. Извадката на операциите, които трябва да бъдат проверени в съответствие с параграф 1, се основава на анализ на рисковете и на финансовия ефект от различните операции, групи операции или мерки. Част от извадката се избира произволно.
Раздел II
Намаления и изключвания
Член 30
Намаления и изключвания
1. Плащанията се изчисляват въз основа на установената по време на административните проверки допустимост.
Държавата-членка проверява полученото от бенефициера искане за плащане и определя сумите, които е допустимо да получат подпомагане. Тя определя:
а)
сумата, която да бъде изплатена на бенефициера въз основа единствено на искането за плащане;
б)
сумата, която да бъде изплатена на бенефициера след проверка на допустимостта на искането за плащане.
Когато определената сума съгласно буква а) надхвърля сумата, определена съгласно буква б), с повече от 3 %, определената съгласно буква б) сума се намалява. Размерът на това намаление е разликата между двете суми.
Намаление обаче не се прилага, ако бенефициерът може да докаже, че не е виновен за включването на недопустимата сума.
2. Когато бъде установено, че даден бенефициер умишлено е направил невярна декларация, въпросната операция се изключва от подпомагане от ЕЗФРСР и всички изплатени вече суми за тази операция се възстановяват. Освен това бенефициерът се изключва от възможността да получава подпомагане по същата мярка през календарната година на констатацията, така и за следващата календарна година.
3. Намаленията и изключванията, посочени в параграфи 1 и 2, се прилагат mutatis mutandis за недопустимите разходи, установени при проверките съгласно членове 25 и 29.
ЧАСТ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 31
Докладване
До 15 юли на всяка година държавите-членки изпращат на Комисията доклад:
а)
относно резултатите от проверките на исканията за плащане, подадени съгласно дял I през предходната календарна година; отчетът се отнася по-специално за:
i)
броя на исканията за плащане за всяка мярка, общата сума, за която са извършени проверки, както и общата площ и общия брой на животните, обхванати от проверки съгласно членове 11, 12 и 20;
ii)
при подпомагане за площ - общата площ, разпределена по индивидуални схеми за помощ;
iii)
при мерки за животновъдството - общия брой на животните, разпределен по индивидуални схеми за помощ;
iv)
резултатите от проведените проверки, като се посочват приложените намаления и изключвания съгласно членове 16, 17, 18 и 21.
б)
относно проверките и резултатите от проверките на искания за плащане съгласно членове 24 и 25, за плащания, извършени през предходната календарна година;
в)
относно проверките и резултатите от проверките, извършени съгласно членове 28 и 29 през предходната календарна година.
Член 32
Контрол, упражняван от Комисията
Член 27, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009 се прилага за подпомагане, изплатено съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005.
Член 33
Информиране на разплащателните агенции относно проверките
1. Когато проверките не се извършват от отговорната разплащателна агенция, държавата-членка гарантира, че тази разплащателна агенция получава достатъчно информация за извършените проверки и резултатите от тях. Разплащателната агенция сама определя от каква информация се нуждае. Информацията може да бъде под формата на доклад за всяка осъществена проверка или под формата на обобщен доклад, ако това е целесъобразно.
2. Поддържа се достатъчна одитна следа. Примерно описание на изискванията за приемлива одитна пътека е дадено в приложение I.
3. Разплащателната агенция има право да проверява качеството на извършените от други проверки и да получава всяка друга информация, която ѝ е необходима за изпълняване на нейните функции.
Член 34
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 1975/2006 се отменя, считано от 1 януари 2011 г.
Той обаче продължава да се прилага по отношение на искания за плащане, подадени преди 1 януари 2011 г.
2. Позоваванията на Регламент (ЕО) № 1975/2006 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата за съответствие в приложение II на настоящия регламент.
Член 35
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на първия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2011 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 януари 2011 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 65/2011,
27. jaanuar 2011,
millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) (1) antavate maaelu arengu toetuste kohta, eriti selle artikli 51 lõiget 4, artikli 74 lõiget 4 ja artiklit 91,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1122/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega) (2) tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 796/2004 (millega kehtestatakse nõukogu määrustes (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 73/2009 ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2008 ette nähtud nõuetele vastavuse rakendamise üksikasjalikud reeglid) (3).
(2)
Komisjoni 7. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1975/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta) (4), on mitmeid ristviiteid haldus- ja kontrollieeskirjadele, mis on sätestatud kehtetuks tunnistatud määruses (EÜ) nr 796/2004. Tuleks arvesse võtta muudatusi, mis on kõnealustesse haldus- ja kontrollieeskirjadesse tehtud määrusega (EÜ) nr 1122/2009, järgides samal ajal määrusega (EÜ) nr 1975/2006 kehtestatud põhimõtteid. Lisaks tuleks ühtsuse, selguse ja lihtsuse tagamiseks muuta määruse (EÜ) nr 1975/2006 teatavaid sätteid, et viiteid määrusele (EÜ) nr 1122/2009 ei oleks liiga palju. Seetõttu on asjakohane määrus (EÜ) nr 1975/2006 kehtetuks tunnistada ja asendada.
(3)
Liikmesriigid peaksid kehtestama kontrollisüsteemi, millega tagatakse, et kõik vajalikud kontrollid viiakse läbi nii, et see võimaldab tõhusalt kontrollida toetuse andmise tingimuste täitmist. Kõik Euroopa Liidu või riiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema kontrollitavad vastavalt kindlakstehtavate näitajate kogumile.
(4)
Kogemused näitavad, et nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (5) II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (edaspidi „ühtne süsteem”) on osutunud mõjusaks ja tõhusaks vahendiks otsetoetuskavade rakendamisel. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos 2. telje alla kuuluvaid pindala ja loomadega seotud meetmeid käsitlevates haldus- ja kontrollieeskirjades, samuti selliste meetmetega seotud sätetes, mis käsitlevad vähendamisi ja väljaarvamisi valeandmete esitamise korral, järgida põhimõtteid, mis on kehtestatud ühtse süsteemiga ning eriti määrusega (EÜ) nr 1122/2009.
(5)
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos sätestatud teatavate toetusmeetmete puhul, mis kuuluvad 2. telje alla, ning 4. jaos sätestatud samaväärsete toetuste puhul, mis kuuluvad 4. telje alla, tuleb haldus- ja kontrollieeskirju kohandada nii, et need vastaksid kõnealuste kavade eripärale. Sama kehtib ka sama peatüki 1. jaos 1. telje all esitatud toetusmeetmete ning 3. jaos 3. telje all esitatud toetusmeetmete ning 4. telje samaväärsete toetusmeetmete suhtes. Seetõttu tuleb nende toetusmeetmete suhtes kehtestada erisätted.
(6)
Et tagada kõigi riigiasutuste suutlikkus korraldada ühtne tõhus kontroll kõikide pindalade üle, mille eest taotletakse makset 2. telje alusel ja määrusega (EÜ) nr 1122/2009 ettenähtud pindalatoetuskavade alusel, tuleb 2. telje kohaste pindalapõhiste meetmetega seotud maksenõuded esitada samaks tähtajaks, kui kõnealuse määruse II osa II jaotise I peatükis sätestatud ühtne taotlus.
(7)
Kontrolli hoiatava mõju tagamiseks ei tohiks üldjuhul väljamakseid teha enne, kui abikõlblikkuse kontrollid on lõpetatud. Siiski on asjakohane lubada väljamakseid teatud tasemeni pärast halduskontrollide lõpetamist. Selle taseme kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta enammaksmise ohtu.
(8)
Käesolevas määruses sätestatud kontrollieeskirjades tuleb arvesse võtta 2. telje alla kuuluvate asjakohaste meetmete eripära. Seepärast tuleks selguse huvides kehtestada erieeskirjad.
(9)
Liikmesriigid võivad abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks kasutada teistelt talitustelt, asutustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali. Nad peaksid siiski veenduma, et vastava talituse, asutuse või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks.
(10)
Kogemused on näidanud, et teatavaid sätteid on vaja selgitada, eelkõige selliseid, mis on seotud hektarite ja loomade arvu kindlaksmääramise ning vähendamiste, väljaarvamiste ja tagasinõudmistega.
(11)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 50a on kõnealuses määruses sätestatud teatavate meetmete alusel antavate toetuste puhul tingimuseks määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavuse järgimine. Seetõttu on asjakohane ühtlustada nõuetele vastavuse süsteemi reguleerivad eeskirjad määrustes (EÜ) nr 73/2009 ja (EÜ) nr 1122/2009 sisalduvate eeskirjadega.
(12)
Kogemused on näidanud, et teatavate eritoetusmeetmete suhtes on vaja kohaldada erilisi kontrollisätteid.
(13)
Selleks et kontrollida vastavust määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1, tuleks investeerimistoimingute suhtes teostada järelkontrolle. Selliste kontrollide alus ja sisu tuleks kindlaks määrata.
(14)
Selleks et võimaldada komisjonil täita oma kohustusi seoses meetmete haldamisega, peavad liikmesriigid komisjonile aru andma tehtud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta.
(15)
Tuleks kehtestada teatavad üldised kontrollipõhimõtted, mis hõlmavad ka komisjoni kontrolliõigust.
(16)
Liikmesriigid peaksid tagama, et nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (6) artiklis 6 osutatud makseasutustel on piisavalt teavet teiste talituste või organite tehtud kontrollide kohta selleks, et täita oma kohustusi nimetatud määruse alusel.
(17)
Selleks et vältida raamatupidamisprobleeme, mis võiksid tekkida, kui 2011. aastal tuleks kohaldada erinevat kontrollimenetlust, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2011.
(18)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I OSA
REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisala
Käesolevas määruses sätestatakse kontrollimenetluse ja nõuetele vastavuse süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt kehtestatud kaasfinantseeritavate maaelu arengu toetusmeetmete suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „toetusetaotlus”- taotlus toetuse saamiseks või määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohase abikavaga liitumiseks;
b) „maksenõue”- toetusesaaja poolt riigiasutusele väljamaksmiseks esitatud taotlus;
c) „muu deklaratsioon”- mis tahes muu kui punktides a ja b osutatud dokument või deklaratsioon, mida toetusesaaja või kolmas isik peab esitama või säilitama, et täita teatavate maaelu arengu meetmete erinõudeid.
Artikkel 3
Toetusetaotlused, maksenõuded ja muud deklaratsioonid
1. Liikmesriigid kehtestavad toetusetaotluste esitamise asjakohase korra.
2. Mitmeaastaste kohustustega meetmete puhul esitab toetusesaaja iga-aastase maksenõude.
Liikmesriigid võivad aga iga-aastastest füüsilistest maksenõuetest loobuda, kui nad võtavad kasutusele tõhusa alternatiivse korra vastavalt vajadusele kas artikliga 11 või 24 ettenähtud halduskontrollide teostamiseks.
3. Toetusetaotluse, maksenõude või muu deklaratsiooni võib igal ajal täielikult või osaliselt tagasi võtta. Pädev asutus registreerib tagasivõtmist nõudva dokumendi.
Kui pädev asutus on toetusesaajale juba teatanud esimeses lõigus osutatud dokumentides avastatud eeskirjade eiramistest või oma kavatsusest teha kohapealne kontroll, ning kui kõnealuse kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi, on eeskirjade eiramisega seotud osade tagasivõtmine siiski keelatud.
Esimeses lõigus osutatud tagasivõtmised asetavad toetusesaajad sellisesse olukorda, kus nad olid enne dokumentide või nende osade esitamist.
4. Toetusetaotlusi, maksenõudeid ja muid deklaratsioone võib igal ajal pärast nende esitamist korrigeerida, kui pädev asutus on kindlaks teinud ilmsed vead.
Artikkel 4
Kontrollimise üldpõhimõtted
1. Liikmesriigid kehtestavad kontrollisüsteemi, millega tagatakse kõigi selliste kontrollide teostamine, mis võimaldab tõhusalt kontrollida toetuse andmise tingimuste täitmist.
2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse erisätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kõik Euroopa Liidu või riiklike õigusaktidega või maaelu arenguprogrammidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid on kontrollitavad vastavalt liikmesriikide poolt kehtestatavatele kindlakstehtavate näitajate kogumile.
3. Liikmesriigid tagavad, et kõikide toetusesaaja esitatud toetusetaotluste, maksenõuete ja muude deklaratsioonide suhtes kohaldatakse sama identifitseerimissüsteemi. Kõnealune identifitseerimine peab ühilduma iga põllumajandustootja isikuandmete registreerimise ühtse süsteemiga, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 15 lõike 1 punktis f.
4. Vajaduse korral tehakse käesoleva määruse artiklites 12, 20 ja 25 sätestatud kohapealsed kontrollid ning teised Euroopa Liidu eeskirjades sätestatud põllumajandustoetusi käsitlevad kontrollid samaaegselt.
5. Artiklite 11, 12, 24 ja 25 kohaste kontrollide tulemusi hinnatakse, et teha kindlaks, kas ilmnenud probleemid võiksid üldiselt kujutada endast ohtu teistele samalaadsetele tegevustele, toetusesaajatele või muudele asutustele. Hindamise abil selgitatakse välja ka selliste olukordade põhjused ja edasise uurimise vajalikkus ning määratakse kindlaks asjakohased parandus- ja ennetusmeetmed.
6. Toetusetaotlused, maksenõuded ja muud deklaratsioonid lükatakse tagasi, kui toetusesaajad või nende esindajad takistavad kontrolli tegemist. Kõnealuse tegevuse eest juba makstud summad nõutakse tagasi, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 18 lõikes 2 sätestatud kriteeriume.
7. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 20 lõike 4 kohaldamist ning tingimusel, et kontrolli eesmärki ei kahjustata, võib kohapealsest kontrollist ette teatada. Etteteatamisaeg peab olema võimalikult lühike ning ei või mingil juhul olla pikem kui 14 päeva. Loomadega seotud meetmete puhul peab kohapealsetest kontrollidest etteteatamine piirduma 48 tunniga, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtumid.
8. Olenemata üksikute toetuskavade mis tahes erisätetest, ei maksta toetusi toetusesaajatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad on tekitanud sellise toetuse saamiseks vajalikud tingimused kunstlikult, saamaks kasu kõnealuse toetuskava eesmärkide vastaselt.
9. Käesoleva määruse raames tehtud vähendamised või väljaarvamised ei piira liidu või siseriikliku õiguse sätete alusel määratud muude sanktsioonide kohaldamist.
Artikkel 5
Alusetult makstud summade tagasinõudmine
1. Alusetult tehtud makse korral peab toetusesaaja kõnealuse summa koos lõike 2 kohaselt arvutatud intressiga tagasi maksma.
2. Intress arvutatakse ajavahemiku alusel, mis jääb toetusesaajale tagasimaksekohustusest teatamise ja tagasimakstava summa tegeliku tagasimakse või mahaarvamise vahele.
Kohaldatav intressimäär arvutatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ning see ei tohi olla madalam kui intressimäär, mida kohaldatakse alusetult makstud summade tagastamisel siseriiklike sätete alusel.
3. Lõikes 1 osutatud tagasimaksekohustust ei kohaldata, kui makse on tehtud pädeva asutuse või mõne teise asutuse vea tõttu ning toetusesaajal ei olnud tõenäoliselt võimalik seda avastada.
Kui viga on seotud faktiliste andmetega, mida kasutatakse asjaomase makse väljaarvutamisel, siis kehtib esimene lõik ainult juhul, kui tagasimaksmisotsusest ei ole teatatud 12 kuu jooksul alates makse tegemisest.
II OSA
HALDUS- JA KONTROLLIEESKIRJAD
I JAOTIS
MAAELU ARENGU TOETUS TEATAVATELE 2. JA 4. TELJE ALLA KUULUVATELE MEETMETELE
I PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 6
Rakendusala ja mõisted
1. Käesolevat jaotist kohaldatakse:
a)
määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 kohaselt antava toetuse suhtes;
b)
määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punkti a kohaselt antava toetuse suhtes, mis on ette nähtud 2. teljes kindlaksmääratud meetmetega seotud tegevuste jaoks.
Siiski ei kohaldata käesolevat jaotist määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktis vi ja punkti b alapunktides vi ja vii ning artikli 39 lõikes 5 osutatud meetmete suhtes, samuti kõnealuse määruse artikli 36 punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud meetmete suhtes siis, kui tegemist on rajamiskuludega.
2. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „pindalapõhine meede”- meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud pindalal;
b) „loomadega seotud meede”- meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud loomade arvul;
c) „kindlaksmääratud pindala”- käesoleva määruse artikli 11 ja artikli 15 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt identifitseeritud maalappide või maatükkide pindala, mille jaoks toetust taotletakse.
d) „kindlaksmääratud loomad”- käesoleva määruse artikli 11 ja artikli 15 lõike 5 kohaselt identifitseeritud loomad.
Artikkel 7
Kohaldatavad eeskirjad
1. Käesoleva jaotise puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punkte 1, 10 ja 20, artikli 6 lõiget 1, artikli 10 lõiget 2, artikleid 12, 14, 16, 20, artikli 25 lõike 1 teist lõiku, artikleid 73, 74 ja 82 mutatis mutandis. Siiski võivad liikmesriigid kehtestada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti b alapunktides iii, iv ja v osutatud meetmete jaoks asjakohased alternatiivsed süsteemid toetuse aluseks oleva maa üheseks identifitseerimiseks.
2. Käesoleva jaotise kohaldamisel käsitatakse määruses (EÜ) nr 1122/2009 sätestatud mõistet „põllumajandustootja” tähenduses „toetusesaaja”.
Artikkel 8
Maksenõuded
1. Kõigi kohustuste puhul, mis algavad, ja lepingute puhul, mis jõustuvad pärast 1. jaanuari 2007, esitatakse pindalapõhiste meetmete maksenõuded määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõikega 2 ettenähtud tähtaegadeks. Liikmesriigid võivad siiski otsustada kohaldada kõnealuseid sätteid alates 2008. nõudeaastast.
2. Kui liikmesriik kohaldab käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 teise lõigu sätteid, siis loetakse maksenõue esitatuks määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõikes 2 sätestatud tähtaegade kohaselt.
3. Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikleid 22 ja 23 kohaldatakse käesolevas jaotises käsitletud maksenõuete suhtes mutatis mutandis. Lisaks nimetatud määruse artikli 12 lõike 1 punktis d osutatud teabele peab maksenõue sisaldama ka nimetatud sättes osutatud teavet mittepõllumajandusliku maa kohta, mille jaoks toetust taotletakse.
Artikkel 9
Maksed
1. Väljamakseid ei tehta ühegi käesoleva jaotise reguleerimisalasse jääva meetme või tegevuste kogumi eest enne, kui on lõpetatud II peatüki I jaos osutatud meetme või tegevuste kogumi abikõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine.
Liikmesriigid võivad siiski otsustada, võttes seejuures arvesse enammaksmise ohtu, maksta kuni 75 % toetusest välja pärast artikliga 11 ettenähtud halduskontrollide lõpetamist. Väljamakse protsent on kõikide meetme või tegevuste kogumi raames toetuse saajate puhul ühesugune.
2. II peatüki II jaos ettenähtud nõuetele vastavuse kontrollimise puhul, kui nimetatud kontrolle ei ole võimalik lõpetada enne väljamakse sooritamist, nõutakse alusetult teostatud väljamaksed tagasi vastavalt artiklile 5.
II PEATÜKK
Kontroll, vähendamised ja väljaarvamised
Artikkel 10
Üldpõhimõtted
1. Liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi „ühtne süsteem”).
2. Abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimine hõlmab nii haldus- kui ka kohapealset kontrolli.
3. Nõuetele vastavust kontrollitakse kohapealsete kontrollide ja vajaduse korral halduskontrollide abil.
4. Kui maaelu arengu programmis ei ole ette nähtud teisiti, ei tohi maatükke, mille eest antakse toetust, kohustuste kehtivusaja jooksul vahetada.
I jagu
Vastavus abikõlblikkuse kriteeriumidele, kohustused ja seotud kohustused
I alajagu
Kontroll
Artikkel 11
Halduskontrollid
1. Kõikide toetusetaotluste, maksenõuete ning muude deklaratsioonide suhtes, mida toetusesaaja või kolmas isik peab esitama, teostatakse halduskontroll, mis hõlmab kõiki võimalikke ja asjakohaseid elemente, mida on võimalik haldusmeetmetega kontrollida. Menetlusega tuleb tagada tehtud kontrollimistöö, kontrollimise tulemuste ja lahknevuste korral võetud meetmete registreerimine.
2. Halduskontrollid sisaldavad võimaluse ja vajaduse korral ristkontrolle, muu hulgas ühtse süsteemi andmetega. Nimetatud ristkontrolle kohaldatakse vähemalt toetusmeetmega hõlmatud maa-alade ja karja suhtes, et vältida toetuste põhjendamatut maksmist.
3. Kontrollitakse pikaajaliste kohustuste täitmist.
4. Kui ristkontrollide kaudu on avastatud märke rikkumistest, rakendatakse muid asjakohaseid haldusmenetlusi ja vajaduse korral kohapealset kontrolli.
5. Vajaduse korral võetakse abikõlblikkuse halduskontrolli teostamisel arvesse teiste põllumajandustoetuste kontrollimisega seotud talituste, asutuste või organisatsioonide poolt tehtud kontrollide tulemusi.
Artikkel 12
Kohapealsed kontrollid
1. Igal kalendriaastal esitatud maksenõuete kohapealsete kontrollide koguarv peab hõlmama vähemalt 5 % kõikidest käesoleva jaotise reguleerimisalasse kuuluvatest toetusesaajatest. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktis iv sätestatud meetme puhul tuleb 5 % nõue täita siiski meetme tasandil.
Pärast halduskontrolli abikõlbmatuks tunnistatud taotlejaid ei või arvata selliste toetusesaajate miinimumarvu hulka, keda on kontrollitud esimese lõigu kohaselt.
2. Kui kohapealsete kontrollidega tuvastatakse olulisi eeskirjade eiramisi teatava meetme või piirkonna või selle osa raames, suurendab pädev asutus asjakohasel viisil kohapealsete kontrollide arvu jooksval aastal, samuti suurendatakse asjakohasel viisil järgmisel aastal kohapeal kontrollitavate toetusesaajate protsenti.
3. Käesoleva artikli lõike 1 kohaste kohapealsete kontrollide teostamiseks valitakse kontrollvalimid vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 31. Kõnealuses artiklis osutatud riskianalüüsi tulemusena võivad liikmesriigid valida toetusesaajate erimeetmed kohapealsete kontrollide jaoks.
4. Liikmesriigid võivad mitmeaastaste meetmete puhul, mis hõlmavad viit aastat ületavaid väljamakseid, otsustada pärast viiendat väljamakseaastat kontrollida vähemalt 2,5 % kõnealustest toetusesaajatest.
Käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt kontrollitud toetusesaajaid ei võeta arvesse lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel.
Artikkel 13
Kontrolliaruanne
Käesoleva alajao alusel läbi viidud kohapealse kontrolli kohta koostatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 32 kontrolliaruanne.
Artikkel 14
Kohapealseid kontrolle käsitlevad üldpõhimõtted
1. Kohapealne kontroll jaotatakse aasta peale vastavalt iga maaelu arengu meetme erinevate kohustuste riskianalüüsile.
2. Käesoleva määruse artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrollimiseks valitud meetmete kohapealsed kontrollid hõlmavad kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida.
Artikkel 15
Kohapealsete kontrollide osad ja pindala kindlaksmääramine
1. Liikmesriigid määravad kindlaks kriteeriumid ja kontrollimeetodid, mis võimaldavad toetusesaaja erinevate maksekohustuste ja kohustuste kontrollimist komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 (7) artikli 48 lõike 1 nõuete täitmiseks.
2. Kui liikmesriigid on ette näinud, et teatavaid kohapealse kontrolli osasid võib läbi viia valimipõhiselt, peab selle valimi puhul olema tagatud usaldusväärne ja esinduslik kontrollitase. Liikmesriigid kehtestavad valimi valikukriteeriumid. Kui selle valimi kontrollimisel avastatakse eeskirjade eiramisi, laiendatakse valimi ulatust ja mahtu asjakohasel viisil.
3. Pindalapõhiste meetmete suhtes kohaldatavad kohapealsed kontrollid hõlmavad kõiki põllumajanduslikke maatükke ning mittepõllumajanduslikku maad, mille jaoks toetust on taotletud.
4. Sellest olenemata võib kohapealse kontrolli käigus pindalade suuruse kindlaksmääramisel kasutatavat valimit piirata kuni 50 %ni pindaladest, tingimusel et kõnealune valim tagab usaldusväärse ja esindusliku kontrollitaseme kontrollitud maa-ala ja taotletud toetuse osas. Kui selle valimi kontrollimisel avastatakse eeskirjade eiramisi, laiendatakse valimi ulatust ja mahtu asjakohasel viisil.
5. Pindalad määratakse kindlaks ja kaugseiret tehakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 34 lõigetele 1-5 ja artiklile 35.
Siiski võivad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti b alapunktides iii, iv ja v sätestatud meetmete puhul määrata kindlaks asjakohased hälbed, mis ühelgi juhul ei tohi olla suuremad kui määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 34 lõikes 1 sätestatud hälbed kahekordselt.
6. Loomadega seotud meetmete kontrollimise suhtes teostatakse kohapealsed kontrollid vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 42.
II alajagu
Vähendamised ja väljaarvamised
Artikkel 16
Pindala suurusega seotud vähendamised ja väljaarvamised
1. Kui toetusesaaja ei deklareeri jooksvaks aastaks kõiki põllumajandusmaid ning kui erinevus ühelt poolt maksenõudes deklareeritud kogu põllumajandusmaa ning teiselt poolt deklareeritud pindala ja deklareerimata põldude kogupindala vahel on rohkem kui 3 % deklareeritud pindalast, siis vähendatakse sellele toetusesaajale kõnealuseks aastaks pindalapõhise meetmete alusel makstava toetuse kogusummat kuni 3 % võrra olenevalt deklareerimata jätmise raskusastmest.
Esimest lõiku ei kohaldata sel juhul, kui asjaomased põllumajandusmaad on deklareeritud pädevatele asutustele seoses:
a)
määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 15 osutatud ühtse süsteemiga, või
b)
muude haldus- ja kontrollisüsteemidega, mis tagavad vastavuse ühtse süsteemiga vastavalt kõnealuse määruse artiklile 26.
2. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse toetusesaaja poolt deklareeritud pindalad, mis saavad teatava pindalapõhise meetme alusel toetust sama toetusmäära alusel, üheks põllukultuurirühmaks. Vähenevate toetussummade kasutamisel võetakse arvesse kõnealuste summade keskmise väärtuse ja vastavate deklareeritud pindalade suhe.
3. Kui selgub, et põllukultuurirühma kindlaksmääratud pindala on suurem kui maksenõudes deklareeritud pindala, lähtutakse toetuse arvutamisel deklareeritud pindalast.
Kui maksenõudes deklareeritud pindala on suurem kui selle põllukultuurirühma kindlaksmääratud pindala, võetakse toetuse arvutamise aluseks põllukultuurirühma kindlaksmääratud pindala.
Kindlaksmääratud pindala ja deklareeritud pindala loetakse siiski võrdseiks, kui kindlaksmääratud kogupindala ja toetusmeetme maksenõudes deklareeritud kogupindala erinevus on kuni 0,1 hektarit. Selles arvutuses võetakse arvesse üksnes põllukultuurirühma tasandil üledeklareeritud pindala.
Kolmandas lõigus osutatud sätteid ei kohaldata, kui kõnealune erinevus on rohkem kui 20 % abitaotlusega hõlmatud deklareeritud kogupindalast.
Kui abikõlbliku pindala suhtes on kehtestatud maksimaalne piirang või piirmäär, vähendatakse maksenõudes deklareeritud hektarite arvu kehtestatud piirangu või piirmäärani.
4. Kui sama pindala on rohkem kui ühe pindalapõhise meetme kohase maksenõude aluseks, arvestatakse seda pindala eraldi iga sellise toetusmeetme puhul.
5. Lõike 3 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toetus kindlaksmääratud pindala alusel, millest lahutatakse kahekordne leitud erinevus, kui see erinevus on suurem kui 3 % või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 % kindlaksmääratud pindalast.
Asjaomasele põllukultuurirühmale ei anta toetust, kui erinevus on üle 20 % kindlaksmääratud pindalast.
Kui erinevus on üle 50 %, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma selles ulatuses, mis vastab maksenõudes deklareeritud pindala ja kindlaksmääratud pindala erinevusele.
6. Kui maksenõudes deklareeritud pindala ja lõike 3 teises lõigus osutatud kindlaksmääratud pindala erinevused tulenevad tahtlikust üledeklareerimisest, siis juhul, kui erinevus on suurem kui 0,5 % kindlaksmääratud pindalast või rohkem kui üks hektar, ei anta asjaomase pindalapõhise meetme raames kõnealuseks kalendriaastaks toetust, millele toetusesaajal olnuks õigus osutatud lõigu alusel.
Kui erinevus on üle 20 % kindlaksmääratud pindalast, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma selles ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja kindlaksmääratud pindala erinevusele.
7. Summad, mis tulenevad toetusesaajate hulgast väljaarvamisest seoses käesoleva artikli lõike 5 kolmanda lõigu ja lõike 6 teise lõigu sätetega, tasaarveldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (8) artikli 5b kohaselt. Kui seda summat ei ole vastavalt kõnealusele artiklile võimalik täielikult tasaarvestada kolme kalendriaasta jooksul pärast seda kalendriaastat, mil rikkumine avastati, siis tasumata jääk kustutatakse.
Artikkel 17
Loomade arvuga seotud vähendamised ja väljaarvamised
1. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse veiseid, lambaid ja kitsi eraldi.
Muude kui esimeses lõigus osutatud loomade puhul määrab liikmesriik kindlaks asjakohase vähendamiste ja väljaarvamiste süsteemi.
2. Kui kohaldatakse individuaalset piirmäära või ülemmäära, tuleb maksenõudes deklareeritud loomade arvu vähendada asjaomase toetusesaaja puhul määratud piirmäära või ülemmäärani.
Toetust ei tohi mingil juhul maksta suurema arvu loomade eest, kui maksenõudes on deklareeritud.
Kui maksenõudes deklareeritud loomade arv ületab haldus- või kohapealsete kontrollide tulemusel kindlaksmääratud loomade arvu, arvutatakse toetus kindlaksmääratud loomade arvu põhjal.
3. Kahest kõrvamärgist ühe kõrvamärgi kaotanud veist loetakse kindlaksmääratud veiseks, tingimusel et ta on selgelt ja individuaalselt identifitseeritav veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi muude elementide abil.
Kui avastatud eeskirjade eiramised on seotud valede kannetega veiste registris või loomapassides, loetakse asjaomane veis kindlaksmääramata loomaks üksnes siis, kui selliseid vigu avastatakse vähemalt kahe kontrolli käigus 24 kuu jooksul. Kõikidel muudel juhtudel loetakse asjaomane loom kindlaksmääramata loomaks pärast esimest vea avastamist.
Käesoleva määruse artikli 3 lõike 4 sätteid kohaldatakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kannete või teadete suhtes.
4. Lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse toetuse kogusummat, mida toetusesaajal olnuks õigus meetme raames saada, lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra, kui eeskirjade eiramisi ei leita rohkem kui kolme looma puhul.
5. Kui eeskirjade eiramisi avastatakse rohkem kui kolme looma puhul, vähendatakse toetuse kogusummat, mida toetusesaajal olnuks õigus saada:
a)
lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra, kui see ei ületa 10 %;
b)
lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra kahekordselt, kui see ületab 10 %, kuid pole suurem kui 20 %.
Kui kõnealune protsendimäär on suurem kui 20 %, siis asjaomasele meetmele toetust ei anta.
Kui protsendimäär on suurem kui 50 %, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma sellise summa ulatuses, mis vastab deklareeritud loomade arvu ja kooskõlas lõike 2 kolmanda lõiguga kindlaksmääratud loomade arvu erinevusele. Summad, mis tulenevad toetusesaajate hulgast väljaarvamisest, tasaarveldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 5b kohaselt. Kui seda summat ei ole vastavalt kõnealusele artiklile võimalik täielikult tasaarvestada kolme kalendriaasta jooksul pärast seda kalendriaastat, mil rikkumine avastati, siis tasumata jääk kustutatakse.
6. Lõigetes 4 ja 5 osutatud protsentide määramiseks jagatakse loomade arv, kelle puhul on avastatud eeskirjade eiramisi, kindlaksmääratud loomade arvuga.
Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 3 teise lõigu kohaldamisel loetakse potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, keda ei ole veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemis õigesti identifitseeritud või registreeritud, loomadeks, kelle puhul on avastatud eeskirjade eiramisi.
7. Kui deklareeritud loomade ja lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt kindlaksmääratud loomade arvu vahe tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest, siis asjaomasele meetmele toetust ei anta.
Kui lõike 6 kohaselt määratav protsent on suurem kui 20 %, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma sellise summa ulatuses, mis vastab deklareeritud loomade arvu ja kooskõlas lõike 2 kolmanda lõiguga kindlaksmääratud loomade arvu erinevusele. Summad, mis tulenevad toetusesaajate hulgast väljaarvamisest, tasaarveldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 5b kohaselt. Kui seda summat ei ole vastavalt kõnealusele artiklile võimalik täielikult tasaarvestada kolme kalendriaasta jooksul pärast seda kalendriaastat, mil rikkumine avastati, siis tasumata jääk kustutatakse.
Artikkel 18
Vähendamised ja väljaarvamised juhul, kui ei täideta abikõlblikkuse kriteeriume, maksekohustusi ja seotud kohustusi
1. Taotletud toetust vähendatakse või selle maksmisest keeldutakse, kui ei täideta järgmisi kohustusi või kriteeriume:
a)
määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktides iv ja v ning punkti b alapunktis v osutatud meetmete puhul vastavad kohustuslikud nõuded, väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõuded, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 2 ja artikli 47 lõikes 1 osutatud muud asjakohased kohustuslikud nõuded ning sellistest nõuetest kaugemale ulatuvad nõuded; või
b)
muud kui deklareeritud pindala suuruse või loomade arvuga seotud abikõlblikkuse kriteeriumid.
Mitmeaastaste kohustuste puhul kohaldatakse toetuse vähendamisi, väljaarvamisi ja tagasinõudmisi ka nende summade suhtes, mis on kõnealuse kohustusega seoses juba makstud eelnevatel aastatel.
2. Liikmesriik nõuab toetuse tagasi ja/või keeldub toetuse andmisest või määrab kindlaks toetuse vähendamise summa eelkõige kindlakstehtud kohustuste täitmata jätmise tõsiduse, ulatuse ja püsivuse põhjal.
Täitmata jätmise tõsidus sõltub eelkõige selle tagajärgede olulisusest, võttes arvesse nende kriteeriumide taotletavat eesmärki, mida ei ole järgitud.
Täitmata jätmise ulatus sõltub eelkõige selle mõjust kogu tegevusele.
Kas täitmata jätmise laad on püsiv, sõltub eelkõige selle mõju ajalisest ulatusest või sellest, kas seda mõju on võimalik mõistlike vahenditega lõpetada.
3. Kui täitmata jätmine tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest, arvatakse toetusesaaja kõnealuse meetme raames toetuse saajate hulgast välja nii sel kalendriaastal, mil rikkumine avastati, kui ka sellele järgneval kalendriaastal.
II jagu
Nõuetele vastavus
I alajagu
Kontroll
Artikkel 19
Üldeeskirjad
1. Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 3 kohaldamist, tähendab „nõuetele vastavus” vastavust kohustuslikele majandamisnõuetele ja headele põllumajandus- ja keskkonnatingimustele, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 50a lõike 1 esimeses lõigus, ning väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõuetele, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 51 lõike 1 teises lõigus.
2. Nõuetele vastavuse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklit 22 ning määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punkte 2, 32-37, artikleid 8, 47, 48, 49, artiklit 50, v.a lõike 1 esimene lõik, artikli 51 lõikeid 1, 2 ja 3, artikleid 52, 53, 54, artikli 70 lõikeid 3, 4, 6 ja 7, artikleid 71 ja 72.
3. Käesoleva määruse artiklis 21 osutatud vähendamise arvutamise eesmärgil käsitatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3 määratletud väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõudeid vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 5 lõikes 1 sätestatud „keskkonna” ning „rahva-, looma- ja taimetervise” valdkonna osana. Mõlemaid miinimumnõudeid käsitatakse „õigusaktina” määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punkti 33 tähenduses.
Artikkel 20
Kohapealsed kontrollid
1. Võttes arvesse nõudeid ja standardeid, mille eest ta vastutab, kontrollib pädev kontrolliasutus kohapeal vähemalt 1 % kõigist toetusesaajatest, kes on esitanud maksenõude määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i-v ja punkti b alapunktide i, iv ja v alusel.
2. Kooskõlas käesoleva määruse artikliga 1 võib kontrollitavate toetusesaajate valimid valida kas selliste toetusesaajate valimi hulgast, keda on juba käesoleva määruse artikli 12 kohaselt kontrollitud ja kelle suhtes kohaldatakse vastavaid nõudeid, või selliste toetusesaajate üldkogumi hulgast, kes esitavad maksenõuded määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i-v ja punkti b alapunktide i, iv ja v alusel ning kes peavad vastama vastavatele nõuetele.
3. Lõikes 2 sätestatud menetluste kombinatsiooni võib kasutada sel juhul, kui selline kombinatsioon suurendab kontrollisüsteemi tõhusust.
4. Kui nõuetele vastavuse seisukohast oluliste õigusaktide ja nõuetega on ette nähtud, et kohapealsest kontrollist ette ei teatata, siis kehtib sama nõue ka nõuetele vastavuse kohapealse kontrollimise kohta.
II alajagu
Vähendamised ja väljaarvamised
Artikkel 21
Vähendamised ja väljaarvamised
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse rikkumise kindlakstegemisel käesoleva määruse artikli 19 lõikes 2 osutatud vähendamisi ja väljaarvamisi määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i-v ja punkti b alapunktide i, iv ja v kohase toetuse kogusumma suhtes, mis on antud või antakse asjaomasele toetusesaajale maksenõuete alusel, mis ta on esitanud või esitab sel kalendriaastal, mil rikkumine avastati.
III jagu
Vähendamiste järjekord
Artikkel 22
Vähendamiste järjekord
Kui kohaldatakse mitut vähendamist, siis tehakse seda niisuguses järjekorras:
-
kõigepealt käesoleva määruse artikli 16 lõigetega 5 ja 6 ning artikli 17 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud vähendamised,
-
seejärel käesoleva määruse artikliga 18 ettenähtud vähendamised,
-
seejärel määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikliga 23 ettenähtud vähendamised seoses hilinenud esitamisega,
-
siis käesoleva määruse artikli 16 lõikega 1 ettenähtud vähendamised,
-
seejärel käesoleva määruse artikliga 21 ettenähtud vähendamised,
-
lõpuks käesoleva määruse artikli 16 lõikega 7 ja artikli 17 lõikega 7 ettenähtud vähendamised.
II JAOTIS
MAAELU ARENGU TOETUS 1. JA 3. TELJE NING TEATAVATE 2. JA 4. TELJE MEETMETE ALUSEL
I PEATÜKK
Sissejuhatavad sätted
Artikkel 23
Reguleerimisala
Käesolevat jaotist kohaldatakse selliste määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaste kulutuste suhtes, mis ei ole hõlmatud käesoleva määruse I jaotisega.
II PEATÜKK
Kontroll, vähendamised ja väljaarvamised
I jagu
Kontroll
I alajagu
Üldsätted
Artikkel 24
Halduskontrollid
1. Kõikide toetusetaotluste, maksenõuete ning muude deklaratsioonide suhtes, mida toetusesaaja või kolmas isik peab esitama, teostatakse halduskontroll, mis hõlmab kõiki võimalikke ja asjakohaseid elemente, mida on võimalik haldusmeetmetega kontrollida. Menetlusega tuleb tagada tehtud kontrollimistöö, kontrollimise tulemuste ja lahknevuste korral võetud meetmete registreerimine.
2. Toetusetaotluste halduskontrolli puhul kontrollitakse eelkõige järgmist:
a)
toetuse saamiseks esitatud tegevuse abikõlblikkus;
b)
vastavus maaelu arengu programmis sätestatud valikukriteeriumidele;
c)
toetuse saamiseks esitatud tegevuse vastavus kohaldatavatele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele, eelkõige vastavalt vajadusele riigihanke ja riigiabi kohta, ning muudele siseriiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmiga kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele;
d)
esitatud kulutuste põhjendatus, mida hinnatakse nõuetekohase hindamissüsteemi alusel, näiteks võrdluskulude, erinevate pakkumiste võrdluse või hindamiskomitee kaudu;
e)
taotleja usaldusväärsus, võttes arvesse võimalikke kaasfinantseeritud tegevusi alates 2000. aastast.
3. Maksenõuete halduskontroll hõlmab, kui see on kõnealuse nõude puhul asjakohane, eelkõige järgmist:
a)
kaasfinantseeritavate toodete või teenuste tarnimine;
b)
taotletavate kulutuste paikapidavus;
c)
lõpetatud tegevuse võrdlus tegevusega, mille kohta toetusetaotlus esitati ja toetust anti.
4. Halduskontrollid, mis on seotud investeerimistoimingutega, hõlmavad vähemalt ühte kontrollkäiku toetatud tegevuse toimumiskohta või investeerimiskohta, et kontrollida investeeringu teostamist.
Liikmesriigid võivad siiski otsustada sellised kontrollkäigud tegemata jätta nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks siis, kui:
a)
tegevus kuulub valimisse, mida kontrollitakse koha peal vastavalt artiklile 25;
b)
tegemist on väikeinvesteeringuga;
c)
liikmesriik leiab, et toetuse saamise tingimuste täitmata jätmise oht on väike, või investeeringu realiseerimata jätmise oht on väike.
Teises lõigus osutatud otsus ja selle põhjendus peavad olema registreeritud.
5. Halduskontrolli hulka kuuluvad menetlused, mille eesmärk on ära hoida eeskirjavastast topeltrahastamist muude liidu või siseriiklike kavadega ning programmiperioodidega. Kui rahastatakse ka teistest allikatest, kindlustatakse kõnealuste kontrollidega, et toetussummad kokku ei ületaks maksimaalseid lubatud toetuse piirmäärasid.
6. Toetusesaajate väljamakseid peavad tõendama arved ja maksmist tõendavad dokumendid. Kui see ei ole võimalik, tõendatakse väljamakseid samaväärse tõendusjõuga dokumentidega.
Artikkel 25
Kohapealsed kontrollid
1. Liikmesriigid korraldavad heakskiidetud tegevuse kohapealse kontrollimise asjakohase valimi põhjal. Kõnealuseid kontrolle teostatakse, kui see on võimalik, enne tegevuse jaoks ettenähtud lõppmakse tegemist.
2. Kohapealsete kontrollidega hõlmatud kulutused moodustavad vähemalt 4 % artiklis 23 osutatud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatud kulutustest, mida makseasutus maksab igal kalendriaastal. Arvesse võetakse üksnes neid kontrolle, mis on asjaomase aasta lõpuks lõpule viidud.
Kogu programmiperioodi vältel moodustavad kaetavad kulud vähemalt 5 % Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatud kulutustest.
3. Lõike 1 kohaselt kontrollitava heakskiidetud tegevuste valimi puhul pööratakse eelkõige tähelepanu järgmistele asjaoludele:
a)
vajadus kontrollida eri liiki ja eri ulatusega tegevuste asjakohast kombinatsiooni;
b)
kõik riiklike või liidu kontrollide tulemusel kindlakstehtud ohutegurid;
c)
vajadus säilitada telgede ja meetmete vaheline tasakaal;
d)
vajadus valida juhumeetodil 20-25 % kulutustest.
4. Kohapealseid kontrolle teostavaid inspektoreid ei kaasata sama tegevuse halduskontrolli teostamisse.
Artikkel 26
Kohapealsete kontrollide sisu
1. Kohapealsete kontrollide abil püüavad liikmesriigid kindlaks teha:
a)
kas toetusesaaja esitatud maksenõuded on tõendatud raamatupidamis- või muude dokumentidega; vajaduse korral tähendab see maksenõude andmete õigsuse kontrollimist kolmandate isikute valduses olevate andmete või äridokumentide põhjal;
b)
kas piisava hulga kululiikide puhul on asjakohaste kulude laad ja ajastus vastavuses liidu nõuete, tegevuse heakskiidetud tehniliste näitajate ja tegelikult tehtud tööde või tegelikult osutatud teenustega;
c)
kas tegevust kasutatakse või kavatsetakse kasutada nii, nagu on kirjeldatud toetusetaotluses;
d)
kas riiklikult rahastatud tegevused on ellu viidud vastavalt liidu eeskirjadele ja poliitikatele, eriti riigihanke eeskirjadele ning siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja maaelu arenguprogrammis kehtestatud asjakohastele kohustuslikele standarditele.
2. Käesoleva määruse artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimiseks valitud maksenõuete kohapealsed kontrollid hõlmavad kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida.
3. Kohapealne kontroll hõlmab kontrollkäiku tegevuskohta või kui tegevus on immateriaalne, siis kontrollkäiku projekti teostaja juurde, välja arvatud erandlike olukordade puhul, mis on riigi ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ja põhjendatud.
4. Artikli 25 lõikes 2 sätestatud kontrollimäära saavutamise hindamisel võetakse arvesse üksnes selliseid kontrolle, mis vastavad kõikidele käesoleva artikli nõuetele.
Artikkel 27
Kontrolliaruanne
1. Iga käesoleva jaotise alusel läbi viidud kohapealse kontrolli ja järelkontrolli kohta koostatakse kontrolliaruanne, mis võimaldab teostatud kontrollide üksikasju läbi vaadata. Eelkõige käsitletakse aruandes järgmist:
a)
kontrollitud meetmed ja taotlused;
b)
kohalolnud isikud;
c)
kas toetusesaajat teavitati eelnevalt külastusest ja kui see oli nii, kui pikalt ette teatati;
d)
kontrollide tulemused ja vajaduse korral kõik erilised tähelepanekud;
e)
vajaduse korral täiendavad rakendatavad kontrollimeetmed.
2. Toetusesaajale antakse võimalus sellele aruandele alla kirjutada, et ta saaks tõendada oma kohalviibimist kontrolli ajal ja lisada märkusi. Kui avastatakse eeskirjade eiramisi, saab toetusesaaja kontrolliaruande koopia.
II alajagu
Erimeetmete täiendavad kontrollisätted
Artikkel 28
Noored põllumajandustootjad
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 22 lõikega 1 ettenähtud meetme puhul kontrollivad liikmesriigid äriplaani järgimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 13 lõikele 3.
Artikkel 28a
Ennetähtaegselt pensionile jäämine
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 23 ettenähtud meetme puhul kontrollib liikmesriik kõnealuse määruse artikli 23 lõike 2 punktis b ja artikli 23 lõikes 3 sätestatud nõuete järgimist pärast põllumajandusettevõtte üleandmist. Liikmesriigid võivad kohapealsetest kontrollidest loobuda pärast toetuse esimest väljamakset, tingimusel et halduskontrollid, mis hõlmavad muu hulgas asjakohaseid ristkontrolle, eriti määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 16 nimetatud elektroonilistes andmebaasides sisalduva teabe suhtes, annavad vajaliku kindluse väljamaksete seaduslikkuse ja regulaarsuse kohta.
Artikkel 28b
Liikmesriikide poolt tunnustatud toidukvaliteedikavade toetus
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 32 ette nähtud meetme puhul võivad makseasutused vastavalt vajadusele kasutada muudelt talitustelt, asutustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. Nad peavad siiski veenduma, et asjaomase talituse, organi või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks.
Artikkel 28c
Elatuspõllumajandus
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 34 ettenähtud meetme puhul kontrollivad liikmesriigid äriplaaniga seotud arengut halduskontrollide ja valimipõhiste kohapealsete kontrollide kaudu vastavalt kõnealuse artikli lõikele 2.
Artikkel 28d
Tootjarühmad
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 35 ettenähtud meetme puhul tunnustavad liikmesriigid tootjarühma pärast seda, kui on kontrollitud rühma vastavus kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja riiklikele eeskirjadele. Pärast tunnustamist kontrollitakse vähemalt üks kord viieaastase perioodi jooksul, kas vastavus tunnustuskriteeriumidele kestab.
Artikkel 28e
Ümberkorraldatavad põllumajandusettevõtted
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 35a ettenähtud meetme puhul hindavad liikmesriigid halduskontrollide ja valimipõhiste kohapealsete kontrollide kaudu äriplaaniga seotud arengut vastavalt kõnealuse artikli lõikele 2.
Artikkel 28f
Leader
1. Liikmesriigid rakendavad kohalike tegevusrühmade järelevalveks asjakohase süsteemi.
2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktide a ja b alusel tehtud kulutuste puhul võivad liikmesriigid ametliku aktiga delegeerida käesoleva määruse artiklis 24 osutatud halduskontrollide teostamise kohalikele tegevusrühmadele. Siiski peavad liikmesriigid sel puhul veenduma, et kohalikel tegevusrühmadel on nimetatud töö tegemiseks vajalik haldus- ja kontrollisuutlikkus.
Esimeses lõigus osutatud delegeerimise puhul teostavad liikmesriigid korrapäraseid kontrolle kohalike tegevusrühmade tegevuse kontrollimiseks, sh raamatupidamisarvestuse kontrollid ja valimipõhiste halduskontrollide kordamine.
Liikmesriigid teostavad ka käesoleva määruse artiklis 26 osutatud kohapealseid kontrolle. Käesoleva määruse artikli 25 lõike 1 kohaselt koha peal kontrollitavate heakskiidetud tegevuste valimis peab Leaderiga seotud kulude protsent olema vähemalt sama suur kui käesoleva määruse artiklis 23 osutatud kulude protsent.
3. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punkti c alusel tehtud kulutuste korral teostavad kontrolle isikud, kes on asjaomasest kohalikust tegevusrühmast sõltumatud.
Artikkel 28g
Intressimäärade toetussubsiidiumid
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 49 alusel tehtud kulutuste korral teostatakse halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle toetusesaaja ja asjaomase tegevuse teostamise suhtes. Käesoleva määruse artikli 25 lõike 3 punkti b kohase riskianalüüsiga hõlmatakse asjaomane tegevus toetuse diskonteeritud väärtuse alusel vähemalt ühel korral.
Lisaks tagavad liikmesriigid halduskontrollide ja vajaduse korral vahendavate finantsinstitutsioonide ja toetusesaaja valdustesse tehtavate kontrollkäikudega, et vahendavatele finantsinstitutsioonidele tehtud maksed on kooskõlas ELi õigusaktide ning liikmesriigi makseasutuse ja vahendava finantsinstitutsiooni vahel määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 49 sätete kohaselt sõlmitud kokkuleppega.
Artikkel 28h
Muud finantskorraldusmeetmed
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 50 alusel tehtud kulutuste korral tagavad liikmesriigid halduskontrollide ja vajaduse korral fondide või nende sponsorite valdustesse tehtavate kontrollkäikudega, et kõnealuse määruse artiklites 51 ja 52 sätestatud tingimused on täidetud. Nad kontrollivad eriti vahendite nõuetekohast kasutamist ja selle lõpetamist programmiperioodi lõpus.
III alajagu
Järelkontrollid
Artikkel 29
Järelkontrollid
1. Investeerimistegevuse suhtes teostatakse järelkontrolle, et kontrollida määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõike 1 kohaste maksekohustuste või maaelu arengu programmis osutatud maksekohustuste täitmist.
2. Järelkontrollid peavad igal kalendriaastal hõlmama vähemalt 1 % abikõlblikest EAFRD kulutustest lõikes 1 osutatud investeerimistegevusele, milles suhtes kehtib endiselt lõikes 1 osutatud maksekohustus ning mille puhul on tehtud EAFRDst lõppmakse. Arvesse võetakse üksnes neid kontrolle, mis on asjaomase aasta lõpuks lõpule viidud.
3. Lõike 1 kohase kontrollitava tegevuse valim põhineb erinevate tegevuste, tegevusrühmade või meetmete riske ja finantsmõju käsitleval analüüsil. Osa valimist on valitud juhuvaliku alusel.
II jagu
Vähendamised ja väljaarvamised
Artikkel 30
Vähendamised ja väljaarvamised
1. Väljamaksed arvutatakse halduskontrollide käigus kindlakstehtud abikõlblikkuse alusel.
Liikmesriik vaatab läbi toetusesaaja esitatud maksenõude ja kehtestab abikõlblikud summad. Liikmesriik kehtestab:
a)
üksnes maksenõude alusel toetusesaajale makstava summa;
b)
pärast maksenõude abikõlblikkuse kontrolli toetusesaajale makstava summa.
Kui vastavalt punktile a kehtestatud summa ületab vastavalt punktile b kehtestatud summat rohkem kui 3 %, kohaldatakse vastavalt lõigule b kehtestatud summa suhtes vähendamist. Vähendamise summa on kahe kõnealuse summa vahe.
Vähendamist ei kohaldata, kui toetusesaaja suudab tõestada, et abikõlbmatute summade kaasamine ei ole tema süü.
2. Kui leitakse, et toetusesaaja on tahtlikult esitanud valeandmeid, arvatakse kõnealune tegevus EAFRD toetuse alt välja ning kõik selle tegevuse eest juba makstud summad nõutakse tagasi. Lisaks arvatakse toetusesaaja välja sama meetme alusel toetuse saamisest sel aastal, mil rikkumine avastati, ning sellele järgneval kalendriaastal.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud vähendamisi ja väljaarvamisi kohaldatakse artiklite 25 ja 29 kohaste kontrollide ajal tuvastatud abikõlbmatud kulutuste suhtes mutatis mutandis.
III OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 31
Aruandlus
Liikmesriigid saadavad iga aasta 15. juuliks komisjonile aruande:
a)
mis hõlmab eelneval kalendriaastal I jaotise alusel esitatud maksenõuete kontrollide tulemusi ning eelkõige järgmist:
i)
maksenõuete arv iga meetme kohta, kõnealuste nõuete puhul kontrollitud kogusumma, samuti artiklite 11, 12 ja 20 kohaste kontrollidega hõlmatud kogupindala ja loomade koguarv;
ii)
pindalatoetuse puhul kogupindala üksikute toetuskavade lõikes;
iii)
loomadega seotud meetmete puhul loomade koguarv üksikute toetuskavade lõikes;
iv)
teostatud kontrollide tulemused, märkides ära vastavalt artiklitele 16, 17, 18 ja 21 kohaldatud vähendamised ja väljaarvamised;
b)
mis hõlmab eelneval kalendriaastal artiklite 24 ja 25 kohastelt tehtud makseid käsitlevate maksenõuete suhtes teostatud kontrolle ja kontrollide tulemusi;
c)
mis hõlmab eelneval kalendriaastal artiklite 28 ja 29 alusel teostatud kontrolle ja kontrollide tulemusi.
Artikkel 32
Komisjonipoolne kontroll
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel makstud toetuse suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 27 lõiget 2.
Artikkel 33
Makseasutuste teavitamine kontrollidest
1. Kui kontrollimisi ei vii läbi makseasutus, tagab liikmesriik, et makseasutus saab teostatud kontrollimiste ja nende tulemuste kohta piisava teabe. Makseasutus peab kindlaks määrama, millist teavet ta vajab. Teave võib olla esitatud iga teostatud kontrolli kohta koostatud aruandena või vajaduse korral koondaruande vormis.
2. Säilitatakse piisav kontrolljälg. Suunav kirjeldus piisavat kontrolljälge käsitletavate nõuete kohta on esitatud I lisas.
3. Makseasutusel on õigus kontrollida teiste asutuste poolt tehtud kontrollide kvaliteeti ning saada kõikvõimalikku muud teavet, mida ta oma ülesannete täitmiseks vajab.
Artikkel 34
Kehtetuks tunnistamine
1. Määrus (EÜ) nr 1975/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2011.
Seda kohaldatakse siiski jätkuvalt enne 1. jaanuari 2011 esitatud maksenõuete suhtes.
2. Viiteid määrusele (EÜ) nr 1975/2006 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda käesoleva määruse II lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 35
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 27. jaanuar 2011