РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини, с произход от Китайската народна република
(2012/343/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. ОТКРИВАНЕ
(1)
На 19 април 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието относно откриване на процедура“), Комисията уведоми за откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини, с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Процедурата беше открита, след като на 7 март 2011 г. беше подадена жалба от дружеството Solae Europe S.A. (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява значителен дял - в този случай повече от 25 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от концентрирани соеви протеини (3). Жалбата съдържаше доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на антидъмпингова процедура.
2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ПО ПРОЦЕДУРАТА
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат писмено становищата и да поискат изслушване в срока, посочен в известието относно откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и доказаха, че са налице специални основания за това, бе дадена такава възможност.
(5)
Всички представени от заинтересованите страни коментари в устен и писмен вид бяха разгледани и взети предвид, когато това бе уместно.
(6)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители от Съюза, в известието относно откриване на процедура беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от Регламент (ЕО) № 1225/2009. За да може Комисията да прецени необходима ли е извадка и ако да, да я изготви, всички производители износители и несвързани вносители от Съюза бяха поканени да се представят на Комисията и, както е посочено в известието относно откриване на процедура, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Бяха проведени консултации и с органите в КНР относно извадката от производители износители.
2.1. ИЗВАДКА ОТ ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ
(7)
В определения срок двадесет производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на извадката и предложиха съдействие. Обемите на продажбите в ЕС, отчетени от тези (групи от) производители износители, представляваха около 90 % от разглеждания внос през разследваният период. Затова равнището на съдействие беше оценено като високо.
(8)
Предвид големия брой (групи от) производители износители, изразили готовност да съдействат, бе решено, че е необходима извадка по отношение на производителите износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на възможно най-голям представителен обем износ, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. Така подбраната извадка първоначално се състоеше от две групи свързани дружества, представляващи, inter alia, пет отделни производители и съставляващи между 40 % и 50 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР в ЕС през разследвания период. След получена информация, че тези две групи вероятно ще трябва да се разглеждат като един субект за целите на налагане на антидъмпингово мито (вж. съображение 41), обхватът на извадката беше разширен, включвайки трета група от производители износители и достигайки по този начин от 45 % до 60 % от вноса от Китай. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и с китайските власти относно първоначалния подбор, както и по отношение на последвалото разширяване обхвата на извадката. Двама свързани производители износители възразиха срещу разширяването на обхвата на извадката, тъй като според тях, ако той бъде разширен, е по-целесъобразно при включването им извадката те да бъдат разглеждани като трета група от производители износители. Следва да се подчертае, че в съответствие с разпоредбите на член 17, параграф 1 от основния регламент предложената нова извадка се състоеше от трите групи производители износители с най-голям обем на продажбите на разглеждания продукт в ЕС по време на РП. Освен това обемите на продажбите на разглеждания продукт в ЕС през РП от двамата свързани производители, които заявиха, че е трябвало да бъдат включени като трета група, бяха много малки и представляваха по-малко от 10 % от обемите на подбраната трета група. Поради това беше потвърдено, че за целите на представителността на разширената извадка са най-подходящи предложените три групи. Не бяха повдигнати други възражения.
2.2. ИЗВАДКА ОТ ВНОСИТЕЛИТЕ
(10)
След разглеждане на предоставената информация и предвид големия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че е необходима извадка по отношение на несвързаните вносители.
(11)
Седем несвързани вносители, представляващи 20 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза, се съгласиха да бъдат включени в извадката. За извадката бяха подбрани трима вносители, представляващи около 17 % от общия обем на вноса от КНР и почти 90 % от вноса от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент на заинтересованите страни беше дадена възможност да отправят коментари за подбора на извадката. Не бяха повдигнати възражения. Един от включените в извадката вносители прекрати своето съдействие и не предостави отговори на въпросника.
2.3. ОТГОВОРИ НА ВЪПРОСНИКА И ПРОВЕРКИ
(12)
За да могат включените в извадката групи производителите износители в КНР да подадат, ако желаят, искане за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията им изпрати формуляри на заявление за ТДПИ/ИТ. В тази връзка двете включени в извадката групи дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а третата група от дружества, включени в извадката, поискаха ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Формуляри за ТДПИ/ИТ бяха изпратени и на невключени в извадката (групи от) производители износители, които бяха заявили намерение да поискат индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(14)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители, както и на невключени в извадката производители износители, които бяха заявили намерение да поискат индивидуално разследване, на жалбоподателя и на другия известен производител от Съюза, както и на включените в извадката вносители и на всички известни ползватели.
(15)
След като поиска информация от производители от възможните държави аналог - Бразилия, Израел и Съединените американски щати (САЩ), Комисията изпрати въпросници и до предложилите съдействие производители в Бразилия и Израел с цел установяване на нормалната стойност за дружествата, на които не беше предоставено ТДПИ (вж. съображения 60-64 по-долу).
(16)
Пълни отговори на въпросника бяха получени от три включени в извадката групи от производители износители от КНР, един бразилски и един израелски производител, един производител от Съюза (с едно производствено съоръжение в Белгия и едно в Дания), двама (от трима) включени в извадката вносители и четирима ползватели от ЕС. Един бразилски производител подаде непълен въпросник.
(17)
Освен това бяха получени искания за индивидуално разследване („ИР“) съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, подадени от един невключен в извадката производител износител („заявител А“) и една група невключени в извадката свързани производители износители (заедно „заявител Б“) (4). След анализ на информацията, предоставена от включените в извадката страни, както и на исканията, включително надлежно попълнените въпросници, беше счетено, че броят на разследваните (групи от) производители износители в извадката е толкова голям, че провеждането на допълнителни индивидуални разследвания (ИР) би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежен срок. Поради това заявителите бяха уведомени, че искането им за индивидуално разследване се отхвърля.
(18)
Заявител Б оспорва решението да не бъде уважено искането му за ИР. Той заяви, че този отказ противоречи на член 17, параграф 3 от основния регламент и тълкуването на член 6.10 от Антидъмпинговото споразумение („АДС“), направено неотдавна от Органа за уреждане на спорове на СТО по случая със скрепителните елементи (5). На второ място, този отказ би бил в противоречие с основния принцип на пропорционалност.
(19)
Що се отнася до първия аргумент, с член 17, параграф 3 от основния регламент, както и с член 6.10 от АДС изрично се допуска разследващият орган да не разглежда искания за ИР, ако броят на износителите и/или производителите е толкова голям, че такова определяне е неосъществимо. В изготвения от органа за уреждане на спорове на СТО доклад по случая със скрепителните елементи се пояснява, че навременно подадените искания за ИР „като правило“ следва да се допускат, освен ако не водят до необосновани затруднения (6). В този случай проверката на отговорите на въпросника и отговорите на формулярите за искане за ТДПИ на кандидатите за ИР щеше да доведе до разследвания на място в едно дружество (заявител А) и в две други дружества (тези, които са част от заявител Б). При тези разследвания на място е необходимо да се провери спазването на разпоредбите на член 2, параграф 7, буква в), както и структурата, разходите (включително производствените разходи и покупките), продажбите и рентабилността, докладвани от всички дружества. Предвид големия брой субекти, които вече са разследвани в рамките на извадката, добавянето на допълнителен заявител действително би затруднило неоправдано разследването и сериозно би изложило на риск приключването му в надлежен срок. Поради това решението да не бъдат приети тези искания за индивидуално разследване е законово обосновано и не е в нарушение на принципа на пропорционалност.
(20)
След като беше уведомен, че провеждането на ИР би затруднило неоправдано разследването, заявител Б предложи да оттегли искането си за ТДПИ, ако се постигне съгласие то да бъде разгледано с оглед предоставяне на ИТ. Тъй като заяви, че е извършил само една малка експортна сделка по време на РП и вече не желае ТДПИ, заявителят приведе доводи, че не е необходимо Комисията да извършва проверка на място в КНР за определяне на дъмпинга и че при проверката на отговорите на въпросника на жалбоподателя от ЕС би било достатъчно да се провери споменатата единствена експортна сделка. Въз основа на това износителят заяви, че провеждането на индивидуално разследване няма да създаде неоправдани затруднения.
(21)
Ако обаче беше удовлетворено искането за индивидуално разследване, щеше да е необходима проверка на място на заявител Б, тъй като без да бъдат проверени на място в КНР двамата производители от групата, нямаше как да бъде изключено наличието на други продажби в ЕС през РП. Такава проверка щеше да създаде неоправдани затруднения предвид размера на извадката, включваща три големи групи от дружества. Поради това искането беше отхвърлено.
(22)
Решението да не бъдат приети исканията за индивидуално третиране остана в сила. С оглед на посочените по-горе основания беше окончателно решено, че исканията за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени, тъй като това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежен срок.
(23)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за установяване на дъмпинга, произтичащата от него вреда или за опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители износители от КНР:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Dezhou
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Shenxian, Qingdao, Yucheng
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Liaocheng, Qingdao
б)
Производител от Съюза
-
Solae Europe, с производствени съоръжения във:
-
Белгия, Ieper (Solae Belgium) и
-
Дания, Aarhus (Solae Denmark)
в)
Производители в държавата аналог:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo
3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. КОНСТАТАЦИИ ПО ВРЕМЕ НА МЕЖДИННИЯ ЕТАП
(25)
По време на междинния етап бе счетено за нецелесъобразно налагането на временни мерки, по-специално с оглед на необходимостта от допълнителен анализ на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на някои продукти от концентрирани соеви протеини от КНР и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
5. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(26)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението да не бъдат налагани временни мерки („междинното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно констатациите на междинния етап. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това.
(27)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за своите окончателни констатации. В допълнение към проверките, посочени в съображение 23 по-горе, беше извършена допълнителна проверка в помещенията на Kerry (в Бристол, Обединеното кралство), един от вносителите и ползватели на соеви протеини, които съдействаха при разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(28)
Разглежданият продукт беше определен в известието относно откриване на процедура като продукти от концентрирани соеви протеини, с тегловно съдържание на протеини (N × 6,25) равно или по-голямо от 65 %, изчислено в сухо вещество и чрез изключване на добавените витамини, минерали, аминокиселини и добавки в храните, с произход от КНР (наричан по-долу „разглежданият продукт“) и класиран понастоящем в кодове по КН ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96, считано от 1 януари 2012 г.) и ex 3504 00 90.
(29)
В горепосочения продуктов обхват могат да бъдат разграничени две основни групи продукти: i) концентрирани соеви протеини („КСП“ или „концентрати“, включително обикновени/базови концентрати и допълнително преработени концентрати), със съдържание на протеин повече от 65 %, но по-малко от 90 %; и ii) изолирани соеви протеини („ИСП“ или „изолати“), със съдържание на протеин от 90 % или повече.
(30)
Също така беше установено, че докато обикновеният концентрат е доста прост продукт с ниска добавена стойност, изолатите и допълнително преработените концентрати се нуждаят от значително повече преработка и следователно са продукти с по-висока добавена стойност.
(31)
В продуктовия обхват, както е описан по-горе, се включват също обикновени (без допълнителна преработка) концентрати за фуражни продукти. Те са произвеждани в ЕС през разглеждания период от един завод на жалбоподателя, разположен във Франция, и от друго дружество, ADM, намиращо се в Нидерландия.
(32)
След временното разгласяване жалбоподателят поиска промяна на продуктовия обхват чрез премахване на концентратите, използвани за фуражни продукти. Жалбоподателят възрази срещу подхода, предложен във временния документ, твърдейки, че невключването на данни от френския завод, който е бил затворен през 2009 г. (т.е. по средата на разглеждания период), е довело до несъответствия с останалите данни (тъй като данните за ADM са били включени). Вследствие на това продажбите и пазарният дял на производителите от ЕС на продукта, обект на разследване, са били изкуствено завишени.
(33)
Жалбоподателят заяви, че предвид относително стабилното търсене известна част от доставките, извършвани от френският завод на Solae до затварянето му през 2009 г., са били поети от неговия конкурент в ЕС, дружеството ADM. Вследствие на това, неотчитането на данните от френския завод е довело до заблуждаващо сравнение на данните за 2008 г., когато ADM е имало по-малък дял на пазара на концентрати за фуражни продукти, както и с данните за РП, когато AMD е имало много по-голям дял на този пазар.
(34)
По-специално, жалбоподателят предостави информация за техническите и химичните различия между концентратите за фуражни продукти и другите концентрати и изолати. Също така, за тези подгрупи продукти се използват различни канали за дистрибуция. Освен това концентратите за фуражни продукти попадат под код по КН, различен този за други концентрати (за храни) и изолати.
(35)
След изложеното от жалбоподателя един износител изрази несъгласие с искането да се ограничи продуктовият обхват. Този износител обаче не беше разбрал правилно искането, смятайки, че с него се цели да бъдат изключени всички концентрирани соеви протеини, докато в действителност искането се отнася само до обикновените КСП, предназначени за фуражни продукти. Освен това износителят не предостави конкретна обосновка защо счита искането за неоснователно.
(36)
Следва да се отбележи също така, че въз основа на информацията, събрана в хода на разследването, вносът на концентрирани соеви протеини, предназначени за фуражни продукти, представлява по-малко от 1 % от общия внос от КНР в Съюза на продукта, обект на разследването (както беше определен първоначално).
(37)
Предвид горепосоченото, и по-специално несъмнените технически, химични и пазарни различия, се приема за целесъобразно да бъде ограничен продуктовият обхват, като се изключат концентрираните соеви протеини от видовете, използвани за фуражни продукти. Следователно, разглежданият продукт са продукти от концентрирани соеви протеини, с изключение на продукти от видовете, използвани за фуражни продукти, с тегловно съдържание на протеини (N × 6,25) равно или по-голямо от 65 %, изчислено в сухо вещество и чрез изключване на добавените витамини, минерали, аминокиселини и добавки в храните, с произход от КНР (наричан по-долу „разглежданият продукт“) и класиран понастоящем в кодове по КН ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 и ex 3504 00 90.
(38)
Разглежданият продукт се използва главно в хранително-вкусовата промишленост, в месни продукти и заместители на месо. Други хранителни приложения в включват салатни сосове, супи, напитки на прах, енергийни шоколадови блокчета, сметани на немлечна основа, замразени десерти, топинги от бита сметана, храни за кърмачета, хляб, зърнени закуски, макаронени изделия и др. Поради функционалните си характеристики разглежданият продукт има и някои специфични приложения, например при лепила, асфалт, смоли, почистващи препарати, козметични продукти, мастила, кожа, бои, хартия, покрития за хартия, пестициди/фунгициди, пластмаси, полиестери и текстилни влакна.
(39)
Въпреки някои различия в крайните приложения, разновидностите на разглеждания продукт, концентратите и изолатите имат едни и същи основни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един продукт.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(40)
Беше счетено, че разглежданият продукт и някои продукти от концентрирани соеви протеини, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Бразилия, която служи за държава аналог, както и някои продукти от концентрирани соеви протеини, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. ВРЪЗКА МЕЖДУ SINOGLORY GROUP И GUSHEN GROUP
(41)
Включените в извадката производители износители бяха Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Crown group“), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Gushen group“) и Sinoglory Health Food Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Sinoglory group“). На ранен етап от разследването бе прието, че Gushen group и Sinoglory group може би следва да се разглеждат като свързани износители. След обясненията, предоставени от съответните износители, обаче в крайна сметка беше решено Gushen group и Sinoglory group да се разглеждат като отделни субекти за целите на настоящото разследване.
2. ТРЕТИРАНЕ КАТО ДРУЖЕСТВО, РАБОТЕЩО В УСЛОВИЯТА НА ПАЗАРНА ИКОНОМИКА (ТДПИ)
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(43)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
1.
решенията на дружествата във връзка с цените и разходите с вземат в отговор на пазарните условия, без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
осигурени са правна сигурност и стабилност посредством закони за несъстоятелността и собствеността; и
5.
превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.
(44)
Crown group и Sinoglory group поискаха ТДПИ.
(45)
И за двете групи Комисията потърси цялата информация, която прецени за необходима, и провери, в помещенията на въпросните дружества, информацията, представена във формулярите за предоставяне на ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима.
(46)
При разследването се установи, че двете групи не отговарят на предвидените в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент критерии за предоставяне на ТДПИ.
(47)
По-конкретно, дружествата от двете групи не отговаряха на критерии 1, 2, и 3.
(48)
При една от групите един производител не отговаряше на критерий 1 поради наличието на задължение да продава цялата си продукция на международния пазар. Въпреки твърденията му, че тази разпоредба няма задължителен характер, в действителност дружеството никога не е реализирало продажби на вътрешния пазар (с изключение на малка продажба през 2007 г.). По отношение на критерий 2 бяха констатирани редица счетоводни проблеми и при двамата производители от групата. Освен това едно от дружествата в групата не подаде формуляр с искане за ТДПИ. Друго дружество от групата пък отдаваше под наем част от земята си, но не бяха отчетени постъпления от наем по негови сметки, тъй липсваха фактури или други доказателства за извършени плащания. При преместването на дружеството в нов производствен обект част от оборудването му останало неизползвано, но не бе извършен тест за обезценка. И накрая, когато едно от дружествата от групата е закупило нов терен, е получило държавна помощ за обезщетяване на населението, което е било принудено да се премести. Тези средства обаче не са използвани за тази цел, а за намаляване на разходите за правото на земеползване. Що се отнася до критерий 3, двамата производители от групата са си разменяли суровини от общ доставчик без каквото и да било документи или записи, въз основа на много неформални договорености и без каквито и да е корекции, за да се отразят разликите в цените или таксите: това представлява разновидност на бартерна търговия. Освен това един производител е имал възможност в продължение на няколко години безплатно да използва земята на своя мажоритарен акционер. Според дружеството това е било възможно, тъй като съответните права на земеползване са били придобити на много ниска цена от дружество майка в контекста на неговата приватизация.
(49)
След разгласяването на подробните констатации във връзка с ТДПИ и временното разгласяване, групата повтори предишните си твърдения, че един от двамата производители не следва да се счита за юридически свързан с останалата част от групата. По отношение на това твърдение обаче беше установено, че двамата производители са следвали съгласувана търговска и промишлена стратегия заедно с останалата част от групата, включително бартерните търговски практики, посочени в съображение 48 по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(50)
Групата заяви също така, че ограничението за извършване на продажби, приложимо за един от нейните производители, е споменато единствено в неговия учредителен акт, а не в лиценза му за стопанска дейност или в сертификата му за одобрение. Поради тази причина според дружеството това ограничение няма задължителен характер. Освен това се твърдеше, че дружеството, което не беше подало заявление за ТДПИ, не е производствено или търговско предприятие, а по-скоро агент по плащанията и че групата е приложила максимални усилия да предостави цялата налична информация.
(51)
Както обаче е посочено по-горе, въпросният производител несъмнено е спазвал ограничението по отношение на продажбите. Освен това учредителният акт представлява част от документите, подадени за одобрение от органите при учредяване на дружеството, и поради това е ясно, че тяхното съдържание представлява основанието, на което се извършва реалната дейност на дружеството. И накрая, по отношение на дружеството, което не подаде формуляр с искане за ТДПИ, всъщност беше установено, че то участва в някои аспекти от експортните продажби на въпросния продукт и затова това е трябвало да подаде искане за ТПИ. Поради това и двете твърдения бяха отхвърлени.
(52)
При другата група продажбите на един от производителите износители също бяха подложени на ограничения, като 70 % от продукцията трябваше да се продава за износ и поради той не отговаряше на критерий 1. Във връзка с критерий 2 бяха констатирани редица проблеми по отношение на амортизационните отчисления и промените в счетоводните политики. Що се отнася до критерий 3, стойността на два парцела в отчетите на едно от дружествата се различава значително и беше счетено, че за да придобие парцел на цена значително под пазарната стойност, дружеството е получило скрита субсидия. Освен това друго дружество в групата е наемало безплатно парцел за една година и е придобило права на земеползване на цена, по-ниска от пазарната. И накрая, редица вътрешногрупови гаранции не фигурираха в бележките към отчетите, в нарушение на МСС 24.
(53)
След разгласяването на подробните констатациите във връзка с ТДПИ и след временното разгласяване, групата заяви, че продажбите на двамата производители не са били подложени на никакви ограничения по отношение на продажбите. Според дружествата фактът, че съответните им експортни обеми са в съответствие с ограниченията, залегнали в учредителните им актове, се дължи единствено на равновесието между търсенето и предлагането на пазара на соеви протеини. Те подчертаха, че тези ограничителни разпоредби са били заличени скоро след РП. Освен това по отношение на критерий 2 групата заяви, че с изключение на незначителни счетоводни грешки, е спазила напълно общоприетите счетоводни принципи в Китай, чието прилагане трябва да става с приоритет пред МСС. По отношение на правата на земеползване групата заяви, че различната стойност на двата парцела се дължи на направени разходи за изравняване на единия от двата парцела. И накрая, беше подчертано, че безплатното наемане на друг парцел се дължи на забавяния от административен характер, преди правото на земеползване да бъде действително придобито и че, независимо от това, стойността на освобождаването е незначителна в сравнение с приходите от оперативна дейност на дружеството.
(54)
По отношение на критерий 1 учредителният акт представлява част от документите, които се подават за одобрение от органите при учредяването на дружеството. Счита се, че фактът, че дружеството спазва ограниченията по отношение на продажбите е в резултат на съответно изискване и е ясно, че съдържанието на тези документи представлява основанието, на което се извършва реалната дейност на дружеството. Освен това трябва да се подчертае, че премахването на ограниченията от учредителния акт е направено след РП и поради това не е от значение за целите на разследването. Във връзка с критерий 2 беше ясно, че точността и надеждността на счетоводните документи не могат да бъдат потвърдени. Освен това счетоводните документи на дружеството трябваше да са одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти, което не се потвърди при проверката. По отношение на критерий 3, по време на проверката на място не бяха представени доказателства, че са направени разходи за изравняване на споменатия парцел. И накрая, независимо от предоставените обяснения, остава фактът, че едно от дружествата е ползвало безплатно своя парцел за определен период от време и следователно се е възползвало от субсидия. Затова естеството на коментарите не доведе до промяна на констатациите относно ТДПИ. Направените констатации се потвърждават.
3. ИНДИВИДУАЛНО ТРЕТИРАНЕ (ИТ)
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на дружества или съвместни предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажба са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че въпреки тяхното участие, дружеството е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарен курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(56)
Gushen group единствена поиска ИТ. Това искане бе проучено и не бяха открити данни, сочещи че дружеството не отговаря на посочените по-горе критерии. Поради това беше заключено, че на Gushen Group може да бъде предоставено ИТ.
(57)
Беше направена оценка и за Crown group и Sinoglory group, тъй като на тях не им беше предоставено ТДПИ. И в двата случая не бяха открити данни, сочещи че дружеството не отговаря на посочените по-горе критерии. Поради това беше заключено, че на двете групи от дружества може да бъде предоставено ИТ.
(58)
След окончателното разгласяване жалбоподателят изрази своето несъгласие с предоставянето на ИТ на включените в извадката групи от износители. Тъй като обаче не бяха наложени мерки, не беше необходимо по-нататъшното разглеждане на въпроса.
4. НОРМАЛНА СТОЙНОСТ
(59)
Както беше обяснено в съображение 46, поисканият от две от дружествата от извадката статут на дружество, работещо в условията на пазарна икономика, не беше предоставен. Третата група от извадката не подаде заявление за ТДПИ. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент, нормалната стойност за всички групи беше определена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог.
а) Държава аналог
(60)
В известието относно откриване на процедурата Комисията заяви намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят коментарите си в тази връзка.
(61)
Бяха получени редица коментари и алтернативни предложения, сред които Бразилия и Израел. Основният аргумент, изтъкнат срещу използването на САЩ като държава аналог, беше, че в САЩ разглежданият продукт се произвежда от генетично модифицирани семена от соя, а в КНР това не е така. В резултат на използването на генетично модифицирани („ГМ“) семена от соя е възможно продуктът да бъде използван от различни ползватели и/или преработващи индустрии. Един производител износител спомена също така, че дъщерното дружество на жалбоподателя в САЩ има господстващо положение на пазара на САЩ, което води до завишени продажни цени на вътрешния пазар.
(62)
С оглед на получените коментари Комисията потърси съдействие от всички известни производители на разглеждания продукт в Бразилия, Израел и САЩ, като им зададе редица ключови въпроси относно тяхното производство, продажби и местните им пазари и ги попита дали биха искали да предоставят по-подробна информация за разходите и цените си, ако тяхната държава бъде избрана като аналог. Само един американски производител и двама бразилски производители отговориха, като предоставиха поисканата информация и предложиха по-нататъшно съдействие. На по-късен етап един израелски производител също изпрати попълнен въпросник. Комисията също така положи усилия да получи по други начини информация относно гореспоменатите и други потенциални пазари.
(63)
Така събраната информация беше внимателно анализирана. Беше потвърдено, че в САЩ продуктът се произвежда предимно от генетично модифицирани семена от соя, за разлика от КНР, Бразилия или Израел. Не може обаче да бъде направено заключение за въздействието на тази разлика в основните суровини върху характеристиките на продукта, неговата употреба, разходите за производството му или цената му. Освен това, въпреки че на бразилския пазар беше в сила вносно мито в размер на 14 %, в Бразилия беше налице внос на разглеждания продукт в значителни обеми, който се конкурираше с местното производство на продукта. Всъщност двамата бразилски производители, предложили да съдействат, съставляваха приблизително ¾ от потреблението на продукта в Бразилия, докато американският пазар е безспорно доминиран от двама много големи местни производители, само един от които предложи да съдейства. Поради това, макар че общият размер на пазара на САЩ е по-голям, в Бразилия беше налице по-силна конкуренция, с двама големи национални производители и значителен внос. Освен това като цяло обемът на продажбите на вътрешния пазар на съдействащите бразилски производители е сходен на обема на продажбите за ЕС, реализирани от включените в извадката китайски производители, а продуктовите гами също са съпоставими. И накрая, бе установено, че вътрешния пазар в Бразилия е значително по-голям от пазара в Израел.
(64)
Въз основа на гореизложеното Бразилия беше избрана за държава аналог. Този избор се потвърждава.
б) Определяне на нормалната стойност
(65)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители беше определена на основата на проверената информация, получена от производителите в държавата аналог. Когато разновидностите на продукта на вътрешния пазар на държавата аналог, не бяха произведени в резултат на осъществяване на обичайна търговска дейност или нямаше сходни разновидности на продукта, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(66)
След временното разгласяване изчисленията бяха прецизирани, за да се вземат под внимание коментарите, направени от страните.
5. ЕКСПОРТНА ЦЕНА
(67)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества в КНР. Затова във всички случаи експортната цена беше определена съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на фактически платените или платими експортни цени.
(68)
След временното разгласяване изчисленията бяха прецизирани, за да се вземат под внимание коментарите, направени от страните.
6. СРАВНЕНИЕ
(69)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени и съответните корекции по отношение на отстъпки, транспорт, застраховки, разходи за товарене и допълнителни разходи, опаковка, разходи по кредити и косвени данъци за всички случаи, в които те бяха сметнати за обосновани, точни и подкрепени с проверени доказателства.
7. ДЪМПИНГОВИ МАРЖОВЕ
(70)
Окончателните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(71)
За всяка от трите включени в извадката съдействащи групи от производители износители дъмпинговият марж беше определен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност в държавата аналог със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(72)
За съдействащите дружества, които не са включени в извадката, дъмпинговият марж беше изчислен като средна стойност за включените в извадката три групи от дружества.
(73)
Предвид високото равнище на съдействие при разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 90 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, определен за включените в извадката групи от дружества.
(74)
На тази основа окончателните дъмпингови маржове бяха установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Crown Group
59,4 %
Gushen Group
55,8 %
Sinoglory Group
67,0 %
Съдействащи дружества, които не са включени в извадката
61,3 %
Други дружества
67,0 %
Г. ВРЕДА
1. ВСТЪПИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(75)
След преразглеждане на продуктовия обхват (изключване на концентратите, предназначени за фуражни продукти), едно дружество - ADM от Нидерландия, чието производство е ограничено до концентрати за фуражни продукти - вече не беше разглеждано като част от промишления отрасъл на Съюза. Вследствие на това беше счетено, че само жалбоподателят (Solae) е произвеждал сходния продукт в Съюза по време на разследвания период. Solae понастоящем разполага с два производствени обекта в ЕС - един в Белгия, произвеждащ изолати на соеви протеини, и друг в Дания, произвеждащ концентрирани соеви протеини (базови КСП и допълнително преработени високостойностни концентрати, при които базовите КСП служат за междинен продукт). Друг производствен обект на Solae в Boudreaux, Франция, който произвеждаше и предлагаше на пазара обикновени концентрати за фуражни продукти, беше затворен в началото на 2009 г.
(76)
Що се отнася до производството в ЕС, разследването разкри, че производственият процес на Solae се основава изключително на договор за преработка на ишлеме с швейцарското дружество майка, Solae Europe. Съгласно настоящото споразумение Solae Belgium и Solae Denmark преработват суровини, доставени от Solae Europe, срещу такса за услуга. В хода на процеса Solae Europe остава единственият собственик на суровините, междинните продукти и готовите стоки.
(77)
Тъй като собственик на суровините и готовите стоки продължава да бъде възложителят, по правната си същност договорите за преработка на ишлеме се различават от останалите възможни производствени споразумения. В този случай обаче стойността, добавена от тези дружества в ЕС, възлиза на повече от 50 % от производствените разходи. Делът на добавената стойност отразява също така технологичните и капиталовите инвестиции, реализирани в Съюза. Нетната стойност на тези инвестиции в ЕС е значителна и промишлеността осигурява голям брой работни места в Съюза.
(78)
Следва също да се отбележи, че действията по преработка на ишлеме, извършени в ЕС, представляват „последната съществена трансформация“ и съответно предоставят на продуктите произход от ЕС.
(79)
С оглед на изложеното по-горе беше направено заключението, че е възможно икономическата дейност, като извършваната в ЕС Solae Belgium и Solae Denmark, да бъде потенциално застрашена от дъмпингови практики и е налице основание тя да бъде защитена, независимо от юридическото естество на дейността (договор за преработка на ишлеме или производствено споразумение). В контекста на гореизложеното беше заключено Solae Belgium и Solae Denmark да се разглеждат като производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(80)
След временното разгласяване един износител зави, че дружествата, работещи на ишлеме, не могат да бъдат квалифицирани като производители от Съюза и не могат да участват в антидъмпинговите разследвания. Износителят заяви, че тъй като суровините и готовите стоки са собственост на Solae Europe, регистрирано в Швейцария (т.е. извън ЕС), Solae Belgium и Solae Denmark не могат да бъдат разглеждани като производители от Съюза и няма основание те да бъдат защитавани от дъмпингови практики.
(81)
Износителят изтъкна, че в предишни случаи, например случая с вноса на някои пластмасови чували и торбички с произход от КНР (7), по решение на институциите две китайски дружества са изключени от извадката на производители износители, тъй като не са произвеждали голямо количество от декларираните изнасяни продукти, а всъщност са ги преработвали за други производители износители.
(82)
Следва да се отбележи, че случаят, на който се позовава износителят, не е сходен с настоящия случай. Първо, китайските дружества в случая с пластмасовите чували и торбички, посочен по-горе, са имали собствено производство (не на ишлеме), но продажбите на собствените им продукти са твърде малки, за да бъдат дружествата включени в извадката, докато в настоящата ситуация Solae Belgium и Solae Denmark работят изключително по договор за преработка на ишлеме.
(83)
Освен това, макар че Solae Belgium и Solae Denmark са изцяло притежавани от Solae Europe, при разследването на китайските дружества, изключени от извадката, не се установи никакво собственическо правоотношение с други производители износители, за които са преработвали продукти.
(84)
В предоставената информация износителят се позовава също така на друго предишно разследване, а именно случая с вноса на глицин с произход от КНР (8), в рамките на което Комисията разглежда някои китайски дружества като търговци, а не като производители, тъй като е установено, че дейността, която извършват, не може да бъде квалифицирано като производство.
(85)
В тази връзка следва да се отбележи, че случаят с вноса на глицин не е в подкрепа и на аргумента на износителя, тъй като китайските дружества износители просто са извършвали някои действия по преработката, които не променят химичния състав или физичните характеристики на разглеждания продукт. Това е напълно различна ситуация от настоящата, при която чрез извършваните от предприятията в ЕС операции семената или люспите от соя се преработват в соеви протеини и са налице не само промени в химичния състав и физичните характеристики на материала, но също така се добавя значителна стойност към крайния продукт.
(86)
Износителят също така заяви, че вземането на решения за цялото производство по преработка на ишлеме в Съюза е съсредоточено в рамките на предприятие, разположено извън ЕС, и че „съдбата“ на дружествата подизпълнители изцяло зависи от швейцарските дружества майки. Износителят добави, че в друг случай, свързан с вноса на винилацетат с произход от САЩ (9), Комисията е изключила един производител на ЕС от определението за промишленост на Съюза, поради връзката му с дружество в целевата държава.
(87)
Друга от страните също предложи, при определянето на промишленост на Съюза въпросите, отнасящи се до преработката на ишлеме и квалифицирането му като производство, седалището на дружеството, центъра на икономически интерес и ангажиментите към пазара на ЕС, да бъдат анализирани по начин, подобен на анализа на свързани дружества.
(88)
Solae като група действително има структурни връзки с швейцарското дружество майка и допълнителни корпоративни връзки с дружества от САЩ. Не е новост при антидъмпинговите процедури дружествата със силно присъствие на ЕС да имат такива структурни, капиталови или корпоративните връзки извън ЕС. Подобни структурни и корпоративни връзки извън ЕС обаче не поставят под съмнение заключението, че жалбоподателите могат да бъдат квалифицирани като производители от ЕС.
(89)
Следва да се отбележи, че такива доводи щяха от значение за целите на член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и определянето на промишлеността на Съюза, само в случай че Solae Europe беше дружество в целева страна, т.е. КНР в настоящия случай. Случаят несъмнено не е такъв и поради това доводите на износителя не са относими.
(90)
Освен това, отново беше посочено, че собствеността на използвания материал и/или на крайния продукт не е решаващ критерий при определянето на производител от Съюза. Макар че преработката на ишлеме се различава от други видове производствени споразумения, дружествата, произвеждащи на ишлеме, могат да се считат за производители от Съюза.
(91)
Този подход е в съответствие с предишната практика на институциите, например преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките по отношение на вноса на фурфурилов алкохол с произход от КНР (10).
(92)
Отново се изтъква, че в настоящия случай добавената от дружествата в ЕС стойност възлиза на над 50 % от производствените разходи. Делът на добавената стойност отразява технологичните и капиталовите инвестиции, реализирани в Съюза. Нетната стойност на тези инвестиции в ЕС е значителна и промишлеността осигурява голям брой работни места в Съюза.
(93)
В заключение Solae Belgium и Solae Denmark се считат за производители от Съюза, които съставляват част от промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишленост на Съюза“.
(94)
Общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент бе установено въз основа на отговорите на въпросника на жалбоподателя.
(95)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, данните по-долу са представени в индексиран вид, за да се спази изискването за поверителност съгласно член 19 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(96)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на продукцията на промишлеността на Съюза, произведена на ишлеме и предназначена за пазара на Съюза, данни от Евростат за обемите на вноса на пазара на ЕС и приблизителна оценка, предоставена от жалбоподателя.
(97)
Кодовете по КН, обхващащи определени продукти от концентрирани соеви протеини, включват по-широка гама продукти, а не само продукта, обект на разследването. Въз основа на мащабни изследвания и познания за пазара жалбоподателят направи приблизителна оценка на стойността и обема на вноса в Съюза на продукта, обект на разследването. По време на разследването тази приблизителна оценка беше проучена и счетена за надеждна. Службите на Комисията не получиха коментари с алтернативно предложение, поставящо под въпрос използването на тези приблизителна оценка за целите на настоящото разследване.
(98)
Една от страните заяви, че методологията за изчисляване на вноса не е била обяснена в достатъчна степен. Тази критика обаче не беше допълнително обоснована. Страната разкритикува подхода на Комисията, без обаче да предложи по-подходяща или надеждна алтернатива. Критиките бяха свързани основно с факта, че страната е нямала възможност да направи коментар. Припомня се, че неповерителният текст на жалбата, в която се излага методологията за изключването, беше на разположение в неповерителния текст на документацията от момента на откриването на процедурата.
(99)
Припомня се също, че службите на Комисията провериха предоставените в жалбата данни и не установиха обстоятелства, поставящи под съмнение надеждността на метода. Освен това, предвид факта, че страните не предложиха алтернативен метод на изключване, коментарите им бяха счетени за необосновани.
(100)
През разглеждания период търсенето на пазара на Съюза е спаднало с 8 %. По-конкретно, потреблението на Съюза се е запазило стабилно между 2007 г. и 2008 г., намаляло е с 8 % през 2009 г. и останало стабилно през разследвания период.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
92
92
Източник:
Отговори на въпросника, дадени от промишлеността на Съюза, и приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
3. ВНОС ОТ СЪОТВЕТНАТА ДЪРЖАВА
а) Обем
(101)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е повишил с 15 % през разглеждания период, достигайки 20 117 тона през разследвания период. По-конкретно, вносът от КНР е останал на стабилни нива между 2007 и 2008 г., като след това през 2009 г. се е повишил с 26 процентни пункта, достигайки най-високата си точка. Следва да се отбележи, че вносът от КНР е спаднал с около 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от съответната държава (в тонове)
17 495
17 557
22 017
20 117
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
126
115
Пазарен дял на дъмпинговия внос от съответната държава - индексиран
100
100
136
125
Източник:
приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
б) Пазарен дял на разглеждания внос
(102)
Индексът, отразяващ развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР, се е увеличил с 25 % през разглеждания период. Той се е запазил стабилен между 2007 г. и 2008 г., но се е увеличил с 36 % през 2009 г. През РП индексът е спаднал с 11 процентни пункта.
в) Цени
i) Динамика на цените
(103)
Средната цена на вноса се е увеличила с общо с 37 % през разглеждания период. По-конкретно, първоначално тя е нараснала с 48 % между 2007 и 2008 г., след което е спаднала с 11 процентни пункта през 2009 г. и е останала на същото ниво през РП. Средната цена на вноса от КНР през РП е била 1 569 EUR на тон.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
CIF цена на вноса от КНР (EUR/тон)
1 149
1 704
1 570
1 569
Индекс (2007 г. = 100)
100
148
137
137
Източник:
приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
ii) Подбиване на цените
(104)
За целите на анализа на подбиването на цените, среднопретеглените продажни цени на производителя от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани по-специално за разходи по кредити, разходи за доставка, опаковка и комисиони, до ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени CIF цени на съдействалите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, коригирани, за да включват всички разходи, свързани с митническото оформяне, т.е. мито и разходите след вноса (цена на разтоварената стока).
(105)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт е подбил цените на промишлеността на Съюза с около 12 %.
Дружество
Подбиване на цените
Crown Group
11,1 %
Gushen Group
9,6 %
Sinoglory Group
15,0 %
(106)
Една от страните отбеляза, че нивото на подбиване на цената е било изчислено само за РП и че предишните нива на подбиване на цените не са известни. Страната обаче изказа предположение, че, тъй като между 2007 г. и РП цените на вноса от Китай са се увеличили значително повече от цените на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че подбиването на цените е намалявало.
(107)
Комисията действително признава, че макар че между 2007 г. и РП цените на вноса от Китай са се увеличили с 37 %, цените на промишлеността на Съюза са нараснали едва с 15 % (вж. съображение 119 по-долу). Поради това в ясно, че по отношение на средните цени разликата между цените в Китай и цените в ЕС е намаляла между 2007 г. и РП.
4. СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(108)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(109)
За целите на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени въз основа на информацията, събрана от надлежно проверения и изцяло попълнен от жалбоподателя въпросник.
а) Производство
(110)
Производството на Съюза е намаляло с 14 % между 2007 г. и РП. По-конкретно то е намаляло с 8 % през 2008 г., след което се е свило с още 15 процентни пункта през 2009 г. При все това е налице явно подобрение между 2009 г. и РП, когато производството се е увеличило с 9 процентни пункта.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производство (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
77
86
Източник:
отговори на въпросника
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(111)
Производственият капацитет на производителя от Съюза е останал стабилен през разглеждания период.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
77
86
Източник:
отговори на въпросника
(112)
Индексът, отразяващ промените в използването на капацитета, е спаднал с 14 % през разглеждания период. Между 2007 г. и 2008 г. той е намалял с 8 % и с още 15 процентни пункта през 2009 г. След това се е покачил с 9 процентни пункта през РП. Тенденцията при степента на използване на капацитета отразява развитието на производството през разглеждания период, като се има предвид, че производственият капацитет е останал стабилен.
(113)
Следва да се отбележи, че въпреки цялостното намаляване, използването на капацитета е останало относително високо и през РП е било над 80 %.
в) Обем на продажбите
(114)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял през разглеждания период с 8 %. Продажбите са намалели с 9 % между 2007 г. и 2008 г. и с още 5 процентни пункта през 2009 г. Налице е обаче явно подобрение между 2009 г. и РП, когато продажбите са се увеличили с 6 процентни пункта.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Продажби в ЕС (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
86
92
Източник:
отговори на въпросника
д) Пазарен дял
(115)
Като цяло през разглеждания период промишлеността на Съюза е запазила пазарния си дял. По-конкретно, индексът се е понижил с 9 % между 2007 г. и 2008 г., но още през 2009 г. се е покачил с 1 процентен пункт и с още 7 процентни пункта през РП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
92
99
Източник:
Отговори на въпросника, дадени от промишлеността на Съюза, и приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
д) Растеж
(116)
Между 2007 г. и РП, потреблението в Съюза е намаляло с 8 %, и обемът на продажбите също е спаднал с 8 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал стабилен.
е) Трудова заетост
(117)
Заетостта е намаляла със 7 % между 2007 г. и РП. През 2007 г. и 2008 г. е нараснала умерено, преди да отбележи рязък спад с 10 процентни пункта през 2009 г. Въпреки това, през РП равнището на заетостта отново е нараснало с 2 процентни пункта.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Трудова заетост (брой лица)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
91
93
Източник:
отговори на въпросника
ж) Производителност
(118)
Производителността, измерена като продукция (в тонове) на работник на година, е намаляла със 7 % през разглеждания период. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта. Все пак следва да се отбележи, че между 2009 г. и РП производителността се е увеличила с 8 процентни пункта, отразявайки факта, че нарастването на производството е било дори с по-високи темпове от увеличаването на заетостта.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производителност (в тонове на заето лице)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
85
93
Източник:
отговори на въпросника
з) Фактори, влияещи върху продажните цени
(119)
Средните продажни цени на производителите от Съюза се е увеличили с около 15 % през разглеждания период. Средната цена се е повишила през 2008 г. и 2009 г. (съответно с 8 % и 10 процентни пункта), преди да отбележи лек спад през РП с 3 процентни пункта. Като цяло цените на разглежданият продукт са силно зависими от цените на основните суровини (т.е. семена или люспи от соя) и енергийните източници. Заедно те съставляват значителна част от производствените разходи. Следва да се отбележи, че пазарът на семена от соя е нестабилен и се характеризира със значителни годишни или дори месечни колебания.
(120)
Предвид значителните колебания на продажните цени на различните видове на продукта, обект на разследването, динамиката на средните продажни цени следва да се разглежда внимателно, тъй като всяка промяна на средната цена е силно повлияна от каквато и да е промяна в продуктовия асортимент.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
108
118
115
Източник:
отговори на въпросника
и) Размер на дъмпинговия марж
(121)
Предвид обема, пазарния дял и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се счита за незначително.
й) Стокови наличности
(122)
През 2007 г. и през РП стоковите наличности в края на периода като цяло са се запазили стабилни. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват малка част от годишното производство и поради това приложимостта на този показател при анализа на вредата е ограничена.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
110
99
Източник:
отговори на въпросника
к) Възнаграждения
(123)
Годишните разходи за труд са се увеличили със 7 % между 2007 г. и РП. То са нараснали с 5 % между 2007 г. и 2008 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2009 г., a след това да се повишат с 4 процентни пункта през РП.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Годишни разходи за труд (EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
103
107
Източник:
отговори на въпросника
л) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(124)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт на пазара на ЕС за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, бележи значителни колебания. Макар че през 2007 г. и 2009 г. промишлеността на Съюза е реализирала печалби, през 2008 г. и през РП тя е понесла загуби. Възможно е колебанията на рентабилността да са отражение на нестабилния пазара на семена от соя.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност в ЕС (процент от нетните продажби)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
-89
10
-45
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
- 160
-9
- 109
Източник:
отговори на въпросника
(125)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
м) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(126)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е варирал значително през разглеждания период. Стартирайки от положителна стойност през 2007 г., той се е влошил през 2008 г., когато стойността му е станала отрицателна, а подобрението му през 2009 г. е последвано отново от отрицателни стойности през РП. Паричният поток като цяло е следвал тенденциите по отношение на рентабилността.
(127)
Липсват данни промишлеността на Съюза да е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи най-вече на факта, че тя е включена в по-голяма група.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток (в EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
-93
24
-7
Източник:
отговори на въпросника
н) Инвестиции
(128)
Годишните инвестиции в производството на сходния продукт са се увеличили с 4 % между 2007 г. и 2008 г., a през 2009 г. са нараснали с още 29 процентни пункта. През РП са отбелязали лек спад с 5 процентни пункта. Като цяло инвестициите са нараснали с 28 % през разглеждания период.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетни инвестиции (в EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
133
128
Източник:
отговори на въпросника
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(129)
Анализът на данните показва, че като цяло промишлеността на Съюза е свила производството си, използвания капацитет, продажбите, заетостта и производителност през разглеждания период. Освен това са се увеличили разходите за труд.
(130)
В същото време тази отрицателна равносметка донякъде е смекчена от факта, че при повечето от тези показатели се наблюдава положително развитие между 2009 г. и РП (2010 г.). По-специално, между 2009 г. и 2010 г. (РП) производство и използването на капацитета са нараснали с 9 процентни пункта; продажбите в ЕС и пазарният дял са нараснали съответно с 6 и 7 процентни пункта; заетостта се е увеличила с 2 процентни пункта, а производителността - с 8 процентни пункта.
(131)
Също така пазарният дял на промишлеността на Съюза като цяло е останал стабилен през разглеждания период. Въпреки че се е свил през 2008 г., през 2009 г. той е отбелязал ръст, достигайки през 2010 г. ниво много близо до това от 2007 г.
(132)
Рентабилността, както и възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток (и двете са тясно свързани с рентабилността) свидетелстват за разнородната картина на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Макар че като цяло (между 2007 г. и РП) намаляват, те също така значително варират и свидетелстват за колебанията на пазара.
(133)
Наблюдава се безспорно нарастване на нетните инвестиции между 2007 г. и 2009 г. (с 33 %), като е отбелязан само лек спад (с 5 процентни пункта) през 2010 г. (РП).
(134)
Също така, действителното ниво на загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП, е сравнително умерено.
(135)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла известна вреда. Все пак, предвид относително незначителното ниво на действителните загуби, претърпени от промишлеността на Съюза през РП, и признаците на възстановяване, забелязани към края на разглеждания период, вредата не може да бъде определена като съществена по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
(136)
След разгласяването на окончателните констатации, жалбоподателят заяви, че вредата в този случай следва да се счита за съществена, тъй като при други случаи при сходни обстоятелства (т.е. положителни тенденции, наблюдавани към края на разглеждания период) (11) констатациите са били различни. Жалбоподателят също така изтъкна, че анализът на края на разглеждания период и изготвянето на заключения въз основа на признаците на възстановяване през този период е несъвместим с правната уредба в рамките на СТО (12).
(137)
В тази връзка следва да се посочи, че всеки случай трябва да бъде разглеждан с оглед на специфичните му особености. В настоящия конкретен случай при разследването не само бяха установени ясни признаци на възстановяване на промишлеността на Съюза към края на разглеждания период, но също и че мащабът на отрицателните тенденции е бил сравнително ограничен. Например пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал стабилен и сравнително висок, използването на капацитета е отбелязало лек спад, но се е задържало на ниво над 80 %, а инвестициите са се увеличили. За разлика от това, в случая с оксаловата киселина (13) например е било налице свиване с 9 % на пазарния дял промишлеността на Съюза през РП в сравнение с първата година от периода на разследването за вреда (14). В случая с лимонената киселина (15) е налице подобна загуба на пазарен дял и се наблюдава спад на инвестициите (16).
(138)
По отношение на задълженията, поети в рамките на СТО, цитираният доклад на групата се отнася до напълно различна ситуация, при която разследващият орган е анализирал само частични данни от едва 6 месеца от всяка от трите последователни години и констатациите се основават на този непълен анализ. Ситуацията в настоящия случай очевидно е различна, тъй като анализът на вредата обхваща данни за четири цели последователни години и освен това акцентът е върху факта, че в края на този четиригодишен период е налице положителен развой при много от анализираните тенденции в сравнение с годината, предхождаща РП.
(139)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до окончателното заключение, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, не се характеризира като съществена по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(140)
Без да се засяга решението по отношение на липсата на съществена вреда и при хипотезата, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, не би могла да бъде разглеждана като съществена, Комисията разгледа потенциалната причинно-следствена връзка.
(141)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали претърпяната от промишлеността на Съюза вреда е била причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Освен това, наред с дъмпинговия внос бяха разгледани и други известни фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че причинената от тези фактори вреда няма да бъде приписана на дъмпинговия внос.
2. ВЛИЯНИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(142)
Вносът на разглеждания продукт се е увеличил с общо 15 % между 2007 г. и РП, a съответният му пазарен дял е нараснал с 25 % въпреки свиващото се търсене на пазара на Съюза. Като цяло това развитие съвпада с нестабилното икономическо състояние на промишлеността на Съюза. Макар че промишлеността на Съюза е успяла да запази своя пазарен дял, китайският внос се е увеличил с над 5 процентни пункта.
(143)
Въз основа на това на пръв поглед изглежда, че съществува причинно-следствена връзка между вноса от КНР и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(144)
По-подробният анализ на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза обаче не показва наличието на ясна взаимовръзка. Например, макар вносът от КНР да бележи слабо нарастване между 2007 г. и 2008 г. (съображение 101), а CIF цената на вноса от Китай да се е повишила с 48 процентни пункта (съображение 103), през 2008 г. промишлеността на Съюза е претърпяла значителни загуби и свиване на пазарния дял. За разлика от това, макар че вносът от Китай се е увеличил с 26 % между 2008 г. и 2009 г., а CIF цената на вноса е спаднала с 11 процентни пункта, промишлеността на Съюза е запазила пазарния си дял и се е възстановила от загубите, понесени през 2008 г. Отново между 2009 г. и РП, макар вносът от КНР на пазара на Съюза да се е запазил, състоянието на промишлеността на Съюза безспорно се е подобрило, както беше обсъдено по-горе в анализа на вредата.
(145)
Тази липса на взаимовръзка между вноса от КНР и тенденциите по отношение на показателите за вреда са сериозни данни за това, че други фактори са допринесли за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, и вероятно са я предизвикали. Този въпрос ще бъде допълнително разгледан по-долу.
3. ВЛИЯНИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(146)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: i) свиването на търсенето в Съюза вероятно частично е свързано с финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. и ii) нестабилността на пазара на семена от соя.
i) Свиване на търсенето в Съюза вероятно частично свързано с финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г.
(147)
Ако се направи сравнение между 2007 г. и 2010 г. (РП), през разглеждания период се наблюдава спад с 8 % в потреблението на Съюза. Много от факторите за вредата до голяма степен бяха свързани с този фактор. Например, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза също е намалял с 8 %, ако се направи сравнение между горепосочените два периода. Други примери са заетостта - 7 % спад през 2010 г. в сравнение с 2007 г., и производителността - също 7 % спад през 2010 г. в сравнение с 2007 г. Това ясно свидетелства, че свиването на търсенето, независимо от неговата основната причина, е един от основните фактори за състоянието на промишлеността на Съюза.
(148)
Въпреки че причината за свиването на търсенето няма пряко отношение към анализа на причинно-следствената връзка, много вероятно е поне частично то да е причинено от финансовата и икономическа криза. В този контекст следва да се отбележи, че търсенето е намаляло по-специално между 2008 г. и 2009 г. Поради това съвпадение във времето, спадът с 8 процентни пункта между 2008 г. и 2009 г. вероятно е свързан с икономическата криза. Затова би могло да се твърди, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от икономическата криза и произтичащия спад в търсенето.
(149)
Следва да се отбележи също, че Solae Belgium признава в своя годишен доклад от 2009 г., че спадът в приходите от финансови активи, причинен от финансовата криза, е оказал отрицателно въздействие върху финансовото състояние на дружеството.
(150)
Отново се изтъква също така, че промишлеността на Съюза е подобрила своето икономическо положение между 2009 г. и РП. Това подобрение ясно съвпада с общото икономическо възстановяване.
(151)
Предвид гореизложеното се счита, че свиването на търсенето, което вероятно частично се дължи на икономическата криза, е основната причина за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(152)
След окончателното разгласяване жалбоподателят заяви, че финансовата и икономическа криза не е причината за вредата, но не предостави никакви убедителни аргументи в това отношение, а само се позова на редица други случаи (17), при които констатациите са били различни.
(153)
В това отношение отново се посочва, че всеки случай трябва да бъде разглеждан с оглед на специфичните му особености. В този конкретен случай остава налице фактът, че въпреки че отсъства ясна взаимовръзка между дъмпинговия внос и състоянието на промишлеността на Съюза, свиването на търсенето, вероятно частично причинено от икономическата криза, е допринесло за лошото състояние на промишлеността на Съюза. Всъщност, както е посочено по-горе, поне в известна степен това е изрично признато в годишния доклад на Solae Belgium от 2009 г.
(154)
Забелязват се обаче съществени различния между посочените от жалбоподателя случаи и настоящия случай. Редица от тези различия са изложени в следващите съображения.
(155)
В случая с оксаловата киселина (18), макар че някои показатели са свидетелствали за положителен развой между 2009 г. и РП, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свил, за разлика от настоящия случай, при който той е нараснал, почти достигайки нивото си от 2007 г. (19). Освен това при случая с оксаловата киселина не липсва взаимовръзка на дъмпинговия внос от съответните държави и тенденциите при показателите за вреда в сравнение с предходната година, каквато е ситуацията в настоящия случай. Тенденциите по отношение на рентабилността също са различни. В настоящия случай са налице значителни колебания в рентабилността. И накрая, в настоящия случай пазарът е изключително нестабилен.
(156)
При случая с мрежестите тъкани от стъклени влакна (20) пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свивал всяка година, общо с 12 процентни пункта (21). В същото време пазарният дял на вноса от Китай последователно е нараствал всяка година, общо с 12,4 процентни пункта (22). В настоящия случай пазарният дял на вноса от Китай в нараствал до 2009 г., като след това е намалял между 2009 г. и РП. В същото време пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял през 2008 г., а след това е нараснал почти до нивото си от 2007 г.
(157)
В случая със стъклените влакна (23) пазарният дял на дъмпинговия внос последователно е нараствал всяка година, общо с 6,3 процентни пункта (24).
(158)
В случая с керамичните плочки (25) пазарният дял на дъмпинговия внос постоянно е нараствал (26). Освен това се наблюдават различия при промените в стоковите наличности. В случая с керамичните плочки нарастването на стоковите наличности определено е фактор за вреда (27). И накрая, разследването при случая с керамичните плочки показа, че въпреки възстановяването в строителната промишленост, при показателите на промишлеността на Съюза се е запазила негативната тенденция (28).
(159)
На последно място, при случая с мастните алкохоли (29) развитието на показателите за вреда между 2009 г. и РП се различава от настоящия случай (напр. заетостта е намаляла) (30), а пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил между 2009 г. и РП (31).
(160)
Поради това твърдението на жалбоподателя трябва да бъде отхвърлено.
ii) Нестабилност на пазара на семена от соя
(161)
По-горе беше показано, че рентабилността на промишлеността на Съюза показва значителни колебания и свидетелства за нестабилния характер на пазара.
(162)
Тази нестабилност е тясно свързана с колебанията на пазара на суровини. Спот пазарът на основната суровина - семена от соя - традиционно се характеризира със значително месечни и годишни колебания (32), докато цените на крайния продукт (разглеждания продукт) обикновено са доста стабилни (тъй като те се основават на по-дългосрочни договори). Вследствие на това степента на рентабилност на продукта, обект на разследването, е в силна зависимост от преобладаващата ситуация на пазара на семена от соя.
(163)
В този контекст следва да се отбележи, че през 2008 г. действително е имало значителен скок на цените на семената от соя, което е оказало съществено въздействие върху рентабилността и общото състояние на промишлеността на Съюза. Жалбоподателят призна, че скокът на цените на семената от соя е допринесъл за лошото му състояние през 2008 г.
(164)
С оглед на гореизложеното е ясно, че нестабилността на пазара на семена от соя също е сериозна причина за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(165)
След окончателното разгласяване жалбоподателят заяви, че нестабилността на цените на семената от соя не нарушава причинно-следствената връзка и е от значение само за претърпените през 2008 г. загуби. Това твърдение обаче не беше подкрепено с доказателства.
(166)
Следва да се отбележи, че скокът в цените на семената от соя съвпада със слабите финансови резултати на промишлеността на Съюза и, тъй като високите цени на семената от соя бяха считани за основната причина за претърпените през 2008 г. загуби, не е налице конкретна причина защо загубите за 2010 г., които съвпадат с друг скок в цените на семената от соя, да се третират различно.
(167)
Поради това твърдението на жалбоподателя трябва да бъде отхвърлено.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(168)
Други фактори, по-специално свиването на търсенето (вероятно причинено отчасти от икономическата криза от 2008/2009 г.) и нестабилният характер на пазара на основната суровина, са важни причини за вредата за промишлеността на Съюза.
(169)
Поради това, дори и при хипотезата, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, тъй като тези други фактори прекъсват причинно-следствената връзка, не може да се заключи, че вредата е била причинена от дъмпинговия внос от КНР.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Тъй като по-горе беше установено, че промишлеността на Съюза не понася вреда, която може да бъде определена като съществена, и че при всички случаи други фактори прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, не е необходимо да се разглежда интересът на Съюза.
Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(171)
С оглед на заключенията, направени по отношение на липсата на съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и във връзка с отсъствието на причинно-следствена връзка, в съответствие с член 9 от основния регламент следва да се прекрати процедурата, без за бъдат наложени мерки.
(172)
Всички засегнати страни бяха информирани за окончателните констатации и намерението да се прекрати процедурата и получиха възможност да представят своите коментари. Техните коментари бяха разгледани, но те не промениха направените по-горе заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини с произход от Китайската народна република се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
27. juuni 2012,
millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus
(2012/343/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. ALGATAMINE
(1)
19. aprillil 2011 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille 7. märtsil 2011 esitas liidu tootja Solae Europe S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete kogutoodangust (3). Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toodete dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teisele teadaolevale liidu tootjale, HRV eksportivatele tootjatele ja HRV esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti need võimalusel arvesse.
(6)
Arvestades asjaomaste riikide eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate näiliselt suurt arvu, sedastati algatamisteates, et kasutada võib väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklile 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel moodustada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel ja liidu sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates täpsustatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuar 2010 - 31. detsember 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Ka HRV ametiasutustega peeti eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu osas nõu.
2.1. EKSPORTIVATE TOOTJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING
(7)
20 eksportivat tootjat esitas tähtaja jooksul valimi jaoks nõutud andmed ja pakkus koostööd. Kõnealuste eksportivate tootjate (rühmade) esitatud müügimahud ELi moodustasid uurimisperioodil vaatlusalusest impordist ligikaudu 90 %. Seetõttu leiti, et koostöö tase on kõrge.
(8)
Võttes arvesse koostööga nõustunud eksportivate tootjate (rühmade) suurt hulka, leiti, et eksportivate tootjate seas on vaja teha väljavõtteline uuring.
(9)
Komisjon koostas vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulus kaks seotud äriühingute rühma, kes esindasid muu hulgas viit üksiktootjat ning kelle toodang moodustas uurimisperioodil 40-50 % vaatlusaluse toote HRVst ELi suunduva ekspordi mahust. Kui oli selgunud, et tõenäoliselt tuleks kõnealust kaht rühma dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise eesmärgil kohelda ühe üksusena (vt põhjendust 41), laiendati valimit kolmanda eksportivate tootjate rühma kaasamisega, misjärel moodustas valim 45-60 % Hiina impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 peeti esialgse valimi moodustamise ja valimi hilisema laiendamise asjus nõu asjaomaste isikute ja Hiina ametiasutustega. Kaks seotud eksportivat tootjat ei olnud valimi laiendamisega nõus, väites, et kui valimi laiendamine on vajalik, kvalifitseeruvad nad paremini valimisse võetavate eksportivate tootjate kolmandaks rühmaks. Tuleb rõhutada, et algmääruse artikli 17 lõike 1 sätete kohaselt koosnes uus kavandatav valim kolmest eksportivate tootjate rühmast, kelle vaatlusaluste toodete müügimaht ELi oli uurimisperioodil suurim. Lisaks oli nende kahe seotud tootja, kes oleksid endi väitel pidanud olema valitud kolmandaks rühmaks, vaatlusaluste toodete müügimaht ELi väga väike, moodustades vähem kui 10 % välja valitud kolmanda rühma samasuguse müügi mahust. Seetõttu kinnitati, et laiendatud valimi representatiivsuse tagamiseks olid pakutud kolm rühma parim valik. Muid vastuväiteid ei esitatud.
2.2. IMPORTIJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING
(10)
Koostöösoovi avaldanud liidu importijate rohkust arvestades otsustati pärast esitatud teabe läbivaatamist, et sõltumatute importijate seas on vaja teha väljavõtteline uuring.
(11)
Seitse sõltumatut importijat, kelle import moodustas 20 % vaatlusaluste toodete koguimpordist liitu, nõustus enda valimisse võtmisega. Valimisse võeti kolm importijat, kelle import moodustas ligikaudu 17 % HRVst pärit koguimpordist ja peaaegu 90 % koostööd teinud importijate impordist. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 võimaldati asjaomastel isikutel esitada valimi moodustamise kohta oma arvamus. Ühtki vastuväidet ei esitatud. Üks valitud importijatest lõpetas koostöö ega vastanud küsimustikule.
2.3. KÜSIMUSTIKU VASTUSED JA KONTROLLKÄIGUD
(12)
Et võimaldada valimisse kuuluvatel HRV eksportivate tootjate rühmadel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon neile taotluse vormid. Kaks valimisse kuuluvat äriühingute rühma taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ning kolmas rühm taotles algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt individuaalset kohtlemist.
(13)
Turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluse vormid saadeti ka nendele valimivälistele eksportivatele tootjatele või nende rühmadele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist.
(14)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimivälistele eksportivatele tootjatele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda individuaalset kontrollimist, kaebuse esitajale ja teisele teadaolevale liidu tootjale, valimisse võetud importijatele ning kõigile teadaolevatele kasutajatele.
(15)
Pärast võimalikes võrdlusriikides - Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides - tegutsevatelt tootjatelt teabe küsimist saadeti küsimustikud ka Brasiilias ja Iisraelis asuvatele koostööd pakkunud tootjatele, et määrata kindlaks normaalväärtus nende äriühingute jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada ei saanud (vt põhjendusi 60-64).
(16)
Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse võetud kolmelt HRV eksportivate tootjate rühmalt, ühelt Brasiilia tootjalt, ühelt Iisraeli tootjalt, ühelt liidu tootjalt (kelle üks tootmisüksus asus Belgias ja teine Taanis), (kolme seast) kahelt valimisse võetud importijalt ja neljalt kasutajalt ELis. Veel üks Brasiilia tootja esitas küsimustikule pooliku vastuse.
(17)
Lisaks saadi algmääruse artikli 17 lõike 3 kohased individuaalse kontrollimise taotlused ühelt valimiväliselt eksportivalt tootjalt (edaspidi „taotleja A”) ja ühelt valimiväliste seotud eksportivate tootjate rühmalt (üheskoos „taotleja B”) (4). Pärast valimisse võetud isikute esitatud teabe ja koos korralikult täidetud küsimustikega esitatud taotluste analüüsimist leiti, et ainuüksi valimisse võetud uurimisaluste eksportivate tootjate (rühmade) hulk oli nii suur, et täiendavad individuaalsed kontrollimised oleksid põhjendamatult koormavad ja takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu anti taotlejatele teada, et nende individuaalse kontrollimise taotlused lükati tagasi.
(18)
Taotleja B vaidlustas individuaalse kontrollimise taotluse tagasilükkamise otsuse. Ta väitis, et taotluse tagasilükkamine on vastuolus algmääruse artikli 17 lõikega 3 ja dumpinguvastase lepingu artikliga 6.10, nagu WTO vaidluste lahendamise organ hiljuti kinnitusdetailide juhtumi puhul tõlgendas (5). Teiseks oleks keeldumine olnud vastuolus proportsionaalsuse aluspõhimõttega.
(19)
Mis puutub esimesse väitesse, siis on algmääruse artikli 17 lõike 3 ja dumpinguvastase lepingu artikli 6.10 järgi individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine selgesõnaliselt lubatud juhul, kui eksportijate või tootjate arv on nii suur, et vastupidine otsus oleks ebapraktiline. WTO vaidluste lahendamise organ selgitas kinnitusdetailide juhtumi puhul, et õigeaegselt esitatud individuaalse kontrollimise taotlused tuleks „reeglina” vastu võtta, välja arvatud siis, kui see on „põhjendamatult koormav” (6) - sel juhul kaasneksid individuaalse kontrollimise taotlejate küsimustike vastuste ja turumajandusliku kohtlemise taotluse vormide vastuste kontrollimisega kohapealsed uurimised ühes äriühingus (taotleja A) ja kahes muus äriühingus (neis, mis moodustavad osa taotlejast B). Kohapealsete uurimiste käigus tuleks kontrollida vastavust artikli 2 lõike 7 punkti c nõuetele ning samuti kõnealuste üksuste teatatud struktuuri, kulusid (sealhulgas tootmiskulusid ja oste), müüki ja kasumlikkust. Arvestades valimi raames juba uuritud üksuste suurt hulka, oleks veel ühe taotleja lisamine tõepoolest põhjendamatult koormav ja takistaks väga suurel määral uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Seetõttu on individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine seadusega põhjendatud ega riku proportsionaalsuse põhimõtet.
(20)
Pärast seda, kui taotlejat B teavitati tõsiasjast, et individuaalne kontrollimine oleks liiga koormav, tegi taotleja B ettepaneku oma turumajandusliku kohtlemise taotlus tühistada juhul, kui lepitakse kokku tema kontrollimises individuaalse kohtlemise eesmärgil. Kuna taotleja B oli enda sõnul teinud uurimisperioodil vaid ühe väikesemahulise eksporditehingu ning ta ei taotle enam turumajanduslikku kohtlemist, väitis ta, et komisjon ei pea HRVs dumpingu määramiseks kohapealset kontrollimist tegema ning piisaks sellest, kui kontrollitaks nimetatud üht eksporditehingut samaaegselt ELi kaebuse esitaja küsimustiku vastuse kontrollimisega. Sellele tuginedes väitis eksportija, et individuaalse kontrollimise võimaldamine ei ole koormav.
(21)
Kuid individuaalse kontrollimise võimaldamise puhul osutuks taotleja B kohapealne kontrollimine vajalikuks, sest ilma rühma mõlemat tootjat HRVs kohapeal kontrollimata ei oleks võimalik välistada, et neil toimus ELis uurimisperioodil ka muud müüki. Selline kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav, lähtudes kolme suure äriühingute rühma valimi suurusest. Seetõttu lükati taotlus tagasi.
(22)
Individuaalse kohtlemise taotluste tagasilükkamise otsus jäi kehtima. Eespool nimetatud põhjuste tõttu tehti lõplik otsus, et individuaalse kontrollimise taotlusi ei ole võimalik vastu võtta, sest see muudaks uurimise põhjendamatult koormavaks ja takistaks selle õigeaegset lõpuleviimist.
(23)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
HRV eksportivad tootjad:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Dezhou,
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Shenxian, Qingdao, Yucheng,
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Liaocheng, Qingdao;
b)
liidu tootja:
-
Solae Europe, kelle tootmisüksused asuvad:
-
Belgias Ieperis (Solae Belgium) ja
-
Taanis Aarhusis (Solae Denmark);
c)
võrdlusriigi tootjad:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, São Paulo.
3. UURIMISPERIOOD
(24)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4. VAHEETAPIL TEHTUD JÄRELDUSED
(25)
Vaheetapil leiti, et ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks kohane eelkõige seetõttu, et põhjuslikku seost HRVst pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud märgatava kahju vahel tuleks rohkem analüüsida.
5. JÄRGNENUD MENETLUS
(26)
Pärast niisuguste oluliste tõsiasjade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati ajutisi meetmeid mitte kehtestada (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles väljendati seisukohti esialgsete järelduste kohta. Soovi avaldanud isikutele anti võimalus olla ära kuulatud.
(27)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks põhjenduses 23 nimetatud kontrollimistele tehti täiendavad kontrollkäigud ühe koostööd tegeva importija ja sojavalkude kasutaja, äriühingu Kerry valdustes Bristolis, Ühendkuningriigis.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. VAATLUSALUNE TOODE
(28)
Vaatlusalune toode määratleti algatamisteates kui HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted, mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (1. jaanuarist 2012ex 2309 90 96) ja ex 3504 00 90 alla.
(29)
Eespool nimetatud tootevaliku raames saab eristada kaht peamist tooterühma: i) sojavalgukontsentraadid (edaspidi „kontsentraadid”, mis hõlmavad nii liht-/põhikontsentraate kui ka täiendavalt töödeldud kontsentraate), mille valgusisaldus on suurem kui 65 %, kuid väiksem kui 90 %; ning ii) isoleeritud sojavalgud (edaspidi „isolaadid”), mille valgusisaldus on 90 % või suurem.
(30)
Samuti tehti kindlaks, et lihtkontsentraat on madala lisandväärtusega põhitarbeaine, isolaate ja täiendavalt töödeldud kontsentraate tuleb aga oluliselt rohkem töödelda ning järelikult on tegemist kõrgema lisandväärtusega toodetega.
(31)
Eelnevalt kirjeldatud tootevalik hõlmab ka loomasöödaks ettenähtud (täiendavalt töötlemata) lihtkontsentraate. Vaatlusalusel perioodil tootis neid ELis üks kaebuse esitajale kuuluv tehas, mis asub Prantsusmaal, ja üks teine, Hollandis asuv äriühing (ADM).
(32)
Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis kaebuse esitaja, et toote määratlust tuleb muuta loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamise kaudu. Kaebuse esitaja oli esialgsetes järeldustes esitatud lähenemisviisi vastu ning väitis, et 2009. aastal (st vaatlusaluse perioodi keskel) suletud Prantsusmaa tehase andmete välistamine põhjustas muude andmete vastuolulisuse (arvestades endiselt ka ADMi andmeid). Seetõttu oli uurimisaluse toote ELi tootjate müüki ja turuosa kunstlikult suurendatud.
(33)
Kaebuse esitaja väitis, et suhteliselt stabiilset nõudlust arvestades võttis 2009. aastal suletud Solae Frenchi tehase tarned osaliselt üle nende ELis asuv konkurent ADM. Seetõttu viis Prantsuse tehase andmete kõrvalejätmine 2008. aasta andmete ja uurimisperioodi andmete eksitava võrdluseni, sest 2008. aastal oli ADMi loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide turuosa palju väiksem kui uurimisperioodil.
(34)
Täpsemalt esitas kaebuse esitaja teavet ühelt poolt loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide ning teisalt muude kontsentraatide ja isolaatide vaheliste tehniliste ja keemiliste erinevuste kohta. Samuti turustatakse neid tooterühmi eri kanalite kaudu. Lisaks kuuluvad loomasöödaks ettenähtud kontsentraadid teise CN-koodi alla kui muud (toiduks ettenähtud) kontsentraadid ja isolaadid.
(35)
Kaebuse esitaja märkuse laekumise järel ei olnud üks eksportija tootevaliku kitsendamise sooviga nõus. Kõnealune eksportija oli aga taotlusest valesti aru saanud ning arvanud, et välistada taheti kõik sojavalgukontsentraadid. Tegelikult osutatakse taotluses ainult loomasöödaks ettenähtud sojavalgu lihtkontsentraadile. Lisaks ei esitanud eksportija ühtegi faktidega põhjendatud arutluskäiku, miks peaks taotlus olema alusetu.
(36)
Samuti märgitakse, et uurimise käigus kogutud teabest lähtuvalt moodustab loomasöödaks ettenähtud sojavalgukontsentraadi import vähem kui 1 % Hiinast pärit uurimisaluse toote (nagu algselt määratletud) koguimpordist liitu.
(37)
Eelnevat arvestades ning eelkõige tulenevalt selgetest tehnilistest, keemilistest ja turuga seotud erinevustest peetakse sobivaks kitsendada toote määratlust loomasöödaks ette nähtud sojavalgukontsentraatide välistamise teel. Seega on vaatlusalune toode HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted (välja arvatud loomasöödaks kasutatavad tooted), mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 ja ex 3504 00 90 alla.
(38)
Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt toiduainetetööstuses lihatoodetes ja lihaasendustoodetes. Muud kasutusviisid toiduainetetööstuses on näiteks salatikastmed, supid, joogipulbrid, energiabatoonid, muul kui piimavalgul põhinevad koorepulbrid, külmutatud magustoidud, vahustatud kastmed, imikute piimasegud, leivad ja saiad, hommikuhelbed, pastatooted jne. Vaatlusaluse toote omaduste tõttu leiab see ka spetsiifilisemat rakendust näiteks liimides, asfaltides, vaikudes, puhastusvahendites, kosmeetikas, trükivärvides, nahas, värvides, paberikattematerjalides, pestitsiidides/fungitsiidides, plastis, polüestrites ja tekstiilkiududes.
(39)
Vaatamata mõningatele erinevustele võimalike lõppkasutusalade vahel on vaatlusaluse toote kõikide eri liikide (kontsentraatide ja isolaatide) peamised füüsikalised ja keemilised omadused samad. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.
2. SAMASUGUNE TOODE
(40)
Vaatlusalusel tootel ning HRV ja võrdlusriigiks määratud Brasiilia siseturul toodetavatel ja müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel ning ELi tootmisharu toodetud ja ELis müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seega peetakse kõnealuseid tooteid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. SINOGLORY RÜHMA JA GUSHENI RÜHMA VAHELINE SEOS
(41)
Valimisse võetud eksportivad tootjad olid Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Crowni rühm”), Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Gusheni rühm”) ning Sinoglory Health Food Co. Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Sinoglory rühm”). Uurimise varases järgus leiti, et Gusheni rühma ja Sinoglory rühma võidakse käsitada kui seotud eksportijaid. Asjaomaste eksportijate selgituste esitamise järel aga otsustati viimaks Gusheni rühma ja Sinoglory rühma käesoleva uurimise eesmärgil käsitada eraldiseisvate üksustena.
2. TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE
(42)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.
(43)
Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
1)
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja riigi märkimisväärse sekkumiseta;
2)
raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning
5)
vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.
(44)
Turumajanduslikku kohtlemist taotlesid Crowni rühm ja Sinoglory rühm.
(45)
Mõlema rühma puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(46)
Uurimisel tehti kindlaks, et kumbki rühm ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks.
(47)
Täpsemalt ei vastanud kummagi rühma äriühingud 1., 2. ja 3. kriteeriumile.
(48)
Ühe rühma puhul ei vastanud 1. kriteeriumile üks tootja, sest tal lasus kohustus müüa kõiki oma tooteid rahvusvahelisel turul. Kuigi äriühing väitis, et tegemist ei ole siduva kohustusega, ei ole ta tegelikult kunagi tooteid siseturul müünud (välja arvatud väikesemahuline müük 2007. aastal). 2. kriteeriumi puhul leiti mitu raamatupidamisprobleemi, mis puudutasid rühma mõlemat tootjat. Ka ei esitanud rühma üks äriühing turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Peale selle rentis rühma üks äriühing osa oma maast välja, aga üüritulu laekumise kohta ei olnud äriühingu raamatupidamises ühtegi märget, sest arveid või maksmist tõendavaid dokumente ei väljastatud. Kui äriühing kolis uude tootmiskohta ja osa tema seadmetest jäi jõude seisma, ei tehtud väärtuse languse kontrolli. Ning kui üks äriühingutest ostis uue maatüki, sai ta valitsuselt toetust, mida tuli kasutada kompensatsiooni maksmiseks kolima sunnitud külaelanikele. Toetust ei kasutatud aga nimetatud eesmärgil, vaid maakasutusõiguse maksumuse vähendamiseks. 3. kriteeriumi osas selgus, et rühma kaks tootjat vahetavad omavahel ühe ja sama tarnija käest saadud toorainet ilma nõuetekohaste dokumentideta või registreerimiseta, mitteametlike kokkulepete alusel, ilma hinnaerinevuste või tasude suhtes korrektsioone tegemata: tegemist on omamoodi barterkaubandusega. Lisaks tohtis üks tootja mitu aastat tasuta kasutada maad, mis kuulus äriühingu enamusaktsionärile. Äriühingu sõnul oli see võimalik seetõttu, et vastavad maakasutusõigused oli erastamisprotsessi ajal väga odavalt ostnud emaettevõte.
(49)
Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist kordas rühm oma varasemaid väiteid, et üht kahest tootjast ei tuleks käsitada ülejäänud rühmaga õiguslikult seotuna. Selle väitega seoses leiti aga, et need kaks tootjat ajavad koos ülejäänud rühmaga koordineeritud kaubandus- ja tööstuspoliitikat, mille hulka kuulub ka põhjenduses 48 märgitud barterkaubandus. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(50)
Rühm väitis veel, et ühele tootjale kehtestatud müügipiirangut oli mainitud vaid äriühingu põhikirjas, mitte aga tegevusloas või vastavustunnistuses. Äriühingu sõnul ei olnud piirang seetõttu siduv. Lisaks väideti, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, ei olnud tootmis- ega kaubandusettevõtte, vaid pigem finantsteenuse osutaja, ning rühm oli kogu olemasoleva teabe esitamiseks andnud oma parima.
(51)
Kuid nagu eespool märgitud, järgis kõnealune tootja igati müügipiirangut. Peale selle kuulub põhikiri dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu asutamisel ametiasutustele heakskiitmiseks, ning seega on arusaadav, et dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Viimaks selgus, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, oli tegelikult seotud vaatlusaluse toote eksportmüügi teatavate aspektidega ning oleks seetõttu pidanud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi esitama. Seetõttu lükatakse mõlemad väited tagasi.
(52)
Teise rühma ühe eksportiva tootja suhtes kehtis samuti müügipiirang, mille kohaselt tuli 70 % toodangust müüa ekspordiks, ning seetõttu ei vastanud kõnealune tootja 1. kriteeriumile. 2. kriteeriumi puhul leiti palju probleeme seoses kulumi ja arvestusmeetodite muutustega. 3. kriteeriumi puhul on ühe äriühingu raamatupidamises kahele maavaldusele omistatud väärtus väga erinev ning järeldatakse, et maavalduse omandamine hinnaga, mis oli selgelt alla turuväärtuse, tähendas, et äriühing sai varjatud subsiidiumi. Peale selle sai üks teine rühma kuuluv äriühing rentida maad ühe aasta jooksul tasuta ning omandas maakasutusõigused hinnaga, mis jäi alla turuväärtuse. Viimaks olgu mainitud, et rühmasiseseid tagatisi ei avaldatud raamatupidamisaruannete lisades, millega rikuti raamatupidamisstandardit IAS 24.
(53)
Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis rühm, et mõlema tootja müügi suhtes ei kehtinud de facto ühtegi piirangut. Äriühingute sõnul tulenes tõsiasi, et nende vastavad ekspordimahud olid kooskõlas põhikirjades sätestatud piirangutega, ainult sojavalguturu pakkumise/nõudluse tasakaalust. Nad rõhutasid, et nimetatud piiravad sätted eemaldati kõnealustest tekstidest peatselt pärast uurimisperioodi. Seoses 2. kriteeriumiga väitis rühm, et väikestele raamatupidamisvigadele vaatamata oli tema tegevus täielikus kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, mille täitmist neilt rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite täitmise asemel nõutakse. Maakasutusõiguste kohta väitis rühm, et erinevus kahe maavalduse väärtuse vahel tulenes ühe maavalduse tasandamiskuludest. Viimaks juhiti tähelepanu sellele, et teise maavalduse tasuta rentimine tulenes mõningatest haldusalastest viivitustest enne maakasutusõiguse tegelikku omandamist ning igal juhul oli maksuvabastuse summa äriühingu põhitegevustuluga võrreldes tühine.
(54)
Mis puutub 1. kriteeriumi, siis tuleb nentida, et põhikiri kuulub dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu loomisel ametiasutustele ning kiidetakse nende poolt heaks. Tõsiasi, et äriühing järgis müügipiirangut, tulenes väidetavalt sellekohasest tingimusest ning on ilmne, et kõnealuste dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Peale selle rõhutatakse, et piirangute kustutamine põhikirjast toimus pärast uurimisperioodi ega ole käesoleva uurimise puhul asjakohane. 2. kriteeriumi osas oli selge, et dokumentide õigsust ja usaldusväärsust ei olnud võimalik kinnitada. Lisaks tuleks äriühingu raamatupidamisandmeid auditeerida kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seda ei olnud aga võimalik kontrollimise ajal kinnitada. 3. kriteeriumi puhul ei olnud kontrollkäigu ajal võimalik esitada ühtegi tõendit, mis oleks kinnitanud kõnealuse maavalduse tasandamiskulusid. Lõpuks tuleb märkida, et hoolimata esitatud selgitustest kehtib tõsiasi, et üks äriühingutest rentis oma maad teataval perioodil tasuta ja sai seetõttu subsiidiumi. Järelikult ei olnud märkuste laad selline, mille tõttu oleks tulnud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemusi muuta. Seega need järeldused kinnitatakse.
3. INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE
(55)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevad äriühingud või ühisettevõtted on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele; juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(56)
Gusheni rühm taotles ainult individuaalset kohtlemist. Taotlust kontrolliti ning ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühing ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et Gusheni rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist.
(57)
Hindamised tehti ka Crowni rühma ja Sinoglory rühma puhul, sest neile ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Mõlemal juhul ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühingud ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et mõlemale rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist.
(58)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väljendas kaebuse esitaja oma rahulolematust valimisse võetud eksportijate rühmadele individuaalse kohtlemise võimaldamise suhtes. Kuid meetmete kehtestamisest loobumist silmas pidades ei ole selle teema edasine uurimine vajalikuks osutunud.
4. NORMAALVÄÄRTUS
(59)
Nagu selgitatud põhjenduses 46, ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist kahele valimisse võetud rühmale, kes seda taotlesid. Kolmas valimisse võetud rühm ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud. Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati kõikide rühmade puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.
a) Võrdlusriik
(60)
Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama.
(61)
Laekus hulgaliselt märkusi ja alternatiivina pakuti ka muid riike, eriti Brasiiliat ja Iisraeli. Peamine argument, mis Ameerika Ühendriikide kui võrdlusriigi vastu esitati, oli see, et Ameerika Ühendriikides valmistataks vaatlusalust toodet geneetiliselt muundatud sojaubadest, mida HRVs ei tehtaks. Geneetiliselt muundatud sojaubade kasutamine viiks tõenäoliselt selleni, et toodet kasutavad teistsugused kasutajad ja/või töötlevad tööstused. Üks eksportiv tootja nentis ka, et kaebuse esitaja Ameerika Ühendriikide tütarettevõttel oleks Ameerika Ühendriikide turul liidripositsioon, mis viiks omamaise müügi kõrgeks aetud hindadeni.
(62)
Laekunud märkusi silmas pidades soovis komisjon teha koostööd kõigi teadaolevate teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete tootjatega Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides sel viisil, et küsis neilt põhiküsimusi nende tootmise, müügi ja kohaliku turu kohta ning küsis ka, kas nad on valmis esitama täpsemat teavet kulude ja hindade kohta juhul, kui nende riik valitaks võrdlusriigiks. Ainult üks Ameerika Ühendriikide tootja ja kaks Brasiilia tootjat reageerisid, esitades nõutud teabe ning väljendades koostöövalmidust. Hiljem esitas ka Iisraeli tootja küsimustiku täieliku vastuse. Komisjon üritas koguda teavet eespool nimetatud turgude ja muude potentsiaalsete turgude kohta ka muude vahendite abil.
(63)
Niimoodi kogutud teavet analüüsiti hoolikalt. Leidis kinnitust, et Ameerika Ühendriikide toode on valmistatud eelkõige geneetiliselt muundatud sojaubadest, vastupidiselt HRVst, Brasiiliast või Iisraelist pärit teatavatele kontsentreeritud sojavalgutoodetele. Siiski ei olnud võimalik teha mingeid järeldusi peamise toormaterjali nimetatud erinevuse mõju kohta toote omadustele, kasutusviisidele, tootmiskuludele ega hindadele. Lisaks konkureerisid Brasiilia turul suures mahus imporditud teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kohaliku toodanguga, kuigi Brasiilia turul oli kehtestatud 14 % imporditollimaks. Tegelikult moodustas kahe koostöövõimalust pakkunud Brasiilia tootja toodang umbes ¾ Brasiilias tarbitud toodangust, samas näis Ameerika Ühendriikide turul domineerivat aga kaks väga suurt kohalikku tootjat, kellest ainult üks oli koostööd pakkunud. Seetõttu paistis, et kahe suure kohaliku tootja ja märkimisväärse impordiga Brasiilia konkurents oli tihedam, ehkki Ameerika Ühendriikide turu kogumaht oli suurem. Peale selle näis Brasiilia koostööd tegevate tootjate omamaise müügi maht olevat samas suurusjärgus valimisse võetud HRV tootjate ELi suunduva müügi mahuga ja ka tootevalik paistis olevat võrreldav. Viimaks leiti, et Brasiilia siseturg on oluliselt suurem kui Iisraeli siseturg.
(64)
Neil alustel valiti võrdlusriigiks Brasiilia. Valik on kinnitatud.
b) Normaalväärtuse määramine
(65)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel. Kui võrdlusriigi siseturul müüdi tooteliike tavapärase kaubandustegevuse tingimustes või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel.
(66)
Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi.
5. EKSPORDIHIND
(67)
Eksportivad tootjad müüsid toodangut liitu kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs asuvate seotud kaubandusettevõtjate kaudu. Seetõttu kehtestati ekspordihind kõigil juhtudel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, nimelt tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest lähtuvalt.
(68)
Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi.
6. VÕRDLUS
(69)
Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral tehti korrektsioone allahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning kaudsete maksude suhtes kõikidel juhtudel, kui korrektsioonid osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.
7. DUMPINGUMARGINAALID
(70)
Lõplikud dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
(71)
Iga valimisse võetud koostööd teinud eksportivate tootjate rühma individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks võrreldi võrdlusriigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(72)
Koostööd tegevate äriühingute puhul, keda valimisse ei võetud, arvutati dumpingumarginaaliks kolme valimisse võetud äriühingute rühma keskmine.
(73)
Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal HRVst pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 90 %), määrati koostööst keelduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute rühmade puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.
(74)
Sellest lähtuvalt on lõplik dumpingutase järgmine:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Crowni rühm
59,4 %
Gusheni rühm
55,8 %
Sinoglory rühm
67,0 %
Koostööd teinud äriühingud, keda valimisse ei võetud
61,3 %
Muud äriühingud
67,0 %
D. KAHJU
1. SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
(75)
Pärast toote määratluse läbivaatamist (loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamist) ei käsitata üht äriühingut (Hollandis asuvat ADMi, mille toodang piirdub loomasöödaks ettenähtud kontsentraatidega) enam osana liidu tootmisharust. Seetõttu valmistas vaid üks kaebuse esitajatest (Solae) liidus uurimisperioodil samasugust toodet. Tootjal Solae on praegu kaks ELis asuvat tootmiskohta: üks Belgias, kus toodetakse sojavalguisolaate, ja teine Taanis, kus toodetakse sojavalgukontsentraate (sojavalgu põhikontsentraati ja täiendavalt töödeldud kõrge lisandväärtusega kontsentraate, mille puhul sojavalgu põhikontsentraat on vahetooteks). Veel üks Solae tootmiskoht Prantsusmaal Boudreaux’s, kus valmistati ja turustati ainult loomasöödaks ettenähtud lihtkontsentraate, lõpetas tegevuse 2009. aasta alguses.
(76)
ELis toimuva tootmise osas selgus uurimise käigus, et Solae tootmisprotsess põhineb üksnes Šveitsi emaettevõtte Solae Europe’iga sõlmitud töötlemislepingul. Lepingu kohaselt töötlevad Solae Belgium ja Solae Denmark teenustasu eest toorainet, mida pakub Solae Europe. Kogu protsessi jooksul jääb Solae Europe toorainete, mis tahes vahesaaduste ja valmistoodangu ainsaks omanikuks.
(77)
Arvestades, et tooraine ja valmistoodang jääb emaettevõttele, on töötlemiskorralduse õiguslik olukord muudest võimalikest tootmismeetmetest erinev. Kuid käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab ühtlasi liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti.
(78)
Samuti tuleks märkida, et töötlemistoimingud ELis tähendaksid „viimast olulist töötlust” ning annaksid toodetele ELi päritolu.
(79)
Kõike eelnevat arvesse võttes järeldati seega, et dumping võib ELis potentsiaalselt ohustada majandustegevust sellisel kujul, nagu see toimub äriühingutes Solae Belgium ja Solae Denmark, ja seega võib majandus vajada kaitset, vaatamata tegevuse õiguslikule olemusele (töötlemine töötlemislepingu alusel või mõni muu tootmiskorraldus). Eespool toodut silmas pidades otsustati äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(80)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkis üks eksportija, et töötlevad äriühingud ei kvalifitseeru liidu tootjatena ning neil ei ole õigust dumpinguvastastest uurimistest osa võtta. Eksportija väitis, et lähtudes sellest, et tooraine ja valmistoodang jäid Šveitsis (st väljaspool ELi) registreeritud äriühingu Solae Europe omandisse, ei saa äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena ning nad ei vaja dumpinguvastast kaitset.
(81)
Eksportija juhtis tähelepanu sellele, et eelmiste dumpingujuhtumite puhul (näiteks HRVst pärit kilekottide impordi juhtum) (7) otsustasid institutsioonid kaks Hiina äriühingut eksportivate tootjate valimist välja jätta, sest nad ei olnud suurt osa deklareeritud eksporditud toodetest ise valmistanud, vaid olid töödelnud neid muude eksportivate tootjate jaoks.
(82)
Märgitakse, et nimetatud juhtum, millele eksportija tugines, ei ole praeguse juhtumiga võrreldav. Esiteks oli nimetatud kilekottide juhtumi puhul Hiina äriühingutel omaenda (töötlemislepinguta toodetud) toodang (kuid nende endi toodetud toodete müük oli äriühingute valimisse võtmiseks liiga väikesemahuline), samas kui Solae Belgium ja Solae Denmark tegutsevad ainult töötlemislepingu alusel.
(83)
Lisaks ei tuvastatud valimist välja jäetud Hiina äriühingute uurimisel mingisugust omandisuhet muude eksportivate tootjatega, kelle jaoks nad tooteid töötlesid. Solae Belgium ja Solae Denmark kuuluvad aga täielikult Solae Europe’ile.
(84)
Eksportija osutas oma märkuses ka teisele kunagisele uurimisele, milles käsitleti HRVst pärit glütsiini importi (8). Tookord käsitas komisjon mõningaid Hiina äriühinguid kaubandusettevõtjate, mitte tootjatena, sest leidis, et nende tegevus ei kvalifitseeru tootmiseks.
(85)
Sellega seoses märgitakse, et ka glütsiinijuhtumiga ei saa eksportija väidet põhjendada, sest selle puhul tegid Hiina eksportivad äriühingud ainult mõningaid töötlemistoiminguid, mis toote keemilist koostist või füüsikalisi omadusi ei mõjutanud. Tegemist oli praegusest hoopis erineva olukorraga: käesoleval juhul töötlevad ELi äriühingud sojaube või sojahelbeid viisil, millega need muudetakse sojavalguks - lisaks materjali keemilise koostise või füüsikaliste omaduste muutumisele antakse lõpptootele oluline lisandväärtus.
(86)
Eksportija väitis veel, et kõik otsused kogu liidus toimuva töötlemise kohta tehakse ainult ELi-välises äriühingus ning töötlevate äriühingute saatus sõltub täielikult ja eranditult Šveitsi emaettevõttest. Eksportija lisas, et Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi juhtumi (9) puhul jättis komisjon ELi tootja liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna ta oli seotud sihtriigi ühe äriühinguga.
(87)
Üks osapool arvas ka, et töötlemiskorralduse ja selle tootmiseks kvalifitseerimise analüüsimisel tuleks selliseid küsimusi nagu peakorterite asukoht, huvikese ja seotus ELi turuga analüüsida samal viisil, nagu analüüsiti seotud äriühinguid liidu tootmisharu määratlemise raames.
(88)
Tõepoolest, Solae kui rühm on struktuuriliselt seotud oma Šveitsi emaettevõttega ning lisaks on tal ärisidemed Ameerika Ühendriikide äriühingutega. Dumpinguvastaste menetluste puhul on üsna tavapärane, et ELis tugevalt esindatud äriühingutel on sellised struktuurilised, kapitali- või ärisidemed väljaspool ELi. ELi-välised sidemed aga ei mõjuta asjaolu, et kaebuse esitajad kvalifitseeruvad ELi tootjateks.
(89)
Märgitakse, et vastuväited oleksid asjakohased algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a ning liidu tootmisharu määratluse kohaldamisel ainult siis, kui Solae Europe oleks sihtriigi (käesoleval juhul HRV) äriühing. Loomulikult ei ole praegu tegemist sellise juhtumiga ning järelikult ei ole eksportija väide asjakohane.
(90)
Lisaks tuletatakse meelde, et valmistoote ja/või selle valmistamiseks kasutatud materjali omandiõigus ei ole liidu tootja määratlemisel otsustav kriteerium. Töötlemine töötlemislepingu alusel erineb juriidiliselt muudest võimalikest tootmiskorraldusviisidest, kuid töötlevaid äriühinguid võib käsitada liidu tootjatena.
(91)
Selline lähenemisviis on kooskõlas institutsioonide varasema tavaga, mida on rakendatud näiteks HRVst pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise käigus (10).
(92)
Korratakse, et käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti.
(93)
Kokkuvõttes käsitatakse äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses, ning edaspidi nimetatakse neid „liidu tootmisharuks”.
(94)
Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks kaebuse esitaja saadetud küsimustiku vastuse alusel.
(95)
Lähtuvalt sellest, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, on järgnevad andmed esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
2. LIIDU TARBIMINE
(96)
Liidu tarbimise arvutamisel võeti aluseks liidu tootmisharu töödeldud toodangu müük liidu turul, Eurostatist saadud andmed impordimahu kohta liidu turul ja kaebuse esitaja hinnangud.
(97)
CN-koodid, mille alla teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kuuluvad, katavad laiemat tootevalikut, mitte vaid uurimisalust toodet. Laialdastele uuringutele ja turu tundmisele toetudes hindas kaebuse esitaja uurimisaluse toote liitu suunduva impordi väärtust ja mahtu. Hinnanguid kontrolliti uurimise käigus ning need leiti olevat usaldusväärsed. Komisjoni talitused ei saanud ühtegi alternatiivseid ettepanekuid sisaldavat märkust, mis oleks kõnealuste hinnangute kasutamise käesolevas uurimises kahtluse alla seadnud.
(98)
Üks osapool väitis, et impordi arvutamise metoodikat ei ole piisavalt selgitatud. Selle kriitika kohta ei ole siiski esitatud täiendavaid põhjendusi. Osapool suhtus komisjoni lähenemisviisi kriitiliselt, kuid ei pakkunud omalt poolt välja ühtegi sobivamat või usaldusväärsemat alternatiivi. Kritiseeriti peamiselt asjaolu, et osapoolel ei olnud võimalust märkusi esitada. Tuletatakse meelde, et kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, milles sätestati väljaarvamismetoodika, oli mittekonfidentsiaalses toimikus menetluse algatamisest saati kättesaadav.
(99)
Meenutatakse ka, et komisjoni talitused kontrollisid kaebuses esitatud andmeid ega leidnud ühtegi põhjust, mis oleks valitud meetodi usaldusväärsust kahandanud. Pealegi, arvestades asjaolu, et osapooled ei esitanud väljaarvamiseks alternatiivset meetodit, leiti, et nende märkused ei ole põhjendatud.
(100)
Kogu vaatlusaluse perioodi vältel vähenes nõudlus liidu turul 8 %. Täpsemalt oli liidu tarbimine aastatel 2007 ja 2008 stabiilne, vähenes 2009. aastal 8 % ning oli uurimisperioodil stabiilne.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht tonnides
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
100
92
92
Allikas:
liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.
3. IMPORT ASJAOMASEST RIIGIST
a) Maht
(101)
Vaatlusaluse toote impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 15 % ning ulatus uurimisperioodil 20 117 tonnini. Täpsemalt oli HRVst saabuv import 2007. ja 2008. aastal stabiilne ning kasvas 26 protsendipunkti 2009. aastal, mil see saavutas haripunkti. Märgitakse, et HRVst saabuv import vähenes uurimisperioodil umbes 9 protsendipunkti võrra.
Tabel 2
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides)
17 495
17 557
22 017
20 117
Indeks (2007 = 100)
100
100
126
115
Asjaomase riigi dumpinguhindadega impordi turuosa - indekseeritud
100
100
136
125
Allikas:
kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal
b) Vaatlusaluse impordi turuosa
(102)
HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa muutumist näitav indeks kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel 25 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal jäi indeks samaks, kuid 2009. aastal kasvas 36 % võrra. Uurimisperioodil langes indeks 11 protsendipunkti võrra.
c) Hinnad
i) Hinna kujunemine
(103)
Keskmine impordihind kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 37 %. Täpsemalt kasvas see 2007. ja 2008. aasta vahel lausa 48 %, seejärel langes 2009. aastal 11 protsendipunkti võrra ja jäi uurimisperioodil samale tasemele. HRVst pärit impordi keskmine hind oli uurimisperioodil 1 569 eurot tonni kohta.
Tabel 3
2007
2008
2009
Uurimisperiood
HRVst pärit impordi CIF-hind (eurot/tonn)
1 149
1 704
1 570
1 569
Indeks (2007 = 100)
100
148
137
137
Allikas:
kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.
ii) Hindade allalöömine
(104)
Hindade allalöömise uurimise eesmärgil võrreldi liidu tootja kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatute klientide jaoks liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega) HRV koostööd tegevate eksportijate kaalutud keskmiste CIF-hindadega, mida küsiti esimeselt sõltumatult kliendilt liidu turul ning mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kauba hinda mahalaadimisel.
(105)
Võrdlusest ilmnes, et uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 12 %.
Äriühing
Hindade allalöömine
Crowni rühm
11,1 %
Gusheni rühm
9,6 %
Sinoglory rühm
15,0 %
(106)
Üks osapool märkis, et loomulikult on hindade allalöömise tase arvutatud ainult uurimisperioodiks ning hindade allalöömise eelnevad tasemed ei ole teada. Kuid osapool arvas, et kuna Hiina impordi hinnad on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal palju enam tõusnud kui liidu tootmisharu hinnad, võib järeldada, et hindade allalöömine on vähenenud.
(107)
Tõepoolest saab täheldada, et kui 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tõusid Hiina impordi hinnad 37 %, tõusid liidu tootmisharu hinnad samal ajal ainult 15 % (vt põhjendust 119). Järelikult on selge, et keskmisi hindu silmas pidades on Hiina ja ELi hindade vahe 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenenud.
4. LIIDU TOOTMISHARU OLUKORD
(108)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
(109)
Kahju analüüsimise eesmärgil tehti kahjunäitajad kindlaks kaebuse esitaja poolt küsimustikule antud, nõuetekohaselt kontrollitud ja täielike vastuste põhjal saadud teabe alusel.
a) Tootmine
(110)
Liidu tootmine vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 %. Täpsemalt vähenes see 2008. aastal 8 % ning 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt - siis suurenes tootmine 9 protsendipunkti võrra.
Tabel 4
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Toodang (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
92
77
86
Allikas:
küsimustiku vastused.
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(111)
Liidu tootja tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne.
Tabel 5
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendusaste
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
92
77
86
Allikas:
küsimustiku vastused.
(112)
Tootmisvõimsuse rakendusastme muutumist näitav indeks langes vaatlusalusel perioodil 14 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahel vähenes see 8 % ja 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. Seejärel kasvas indeks uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Rakendusastme suundumus kajastab tootmise arengut vaatlusalusel perioodil lähtuvalt asjaolust, et tootmisvõimsus oli stabiilne.
(113)
Märgitakse, et üldisest kahanemisest hoolimata jäi tootmisvõimsus uurimisperioodil suhteliselt kõrgetasemeliseks, üle 80 %.
c) Müügimaht
(114)
Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Müük vähenes 2007. ja 2008. aastal 9 % ning 2009. aastal veel 5 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt - siis kasvas müük umbes 6 protsendipunkti võrra.
Tabel 6
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Müük ELis (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
91
86
92
Allikas:
küsimustiku vastused.
d) Turuosa
(115)
Üldiselt jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil samaks. Täpsemalt langes indeks 2007. ja 2008. aastal lausa 9 % võrra, kuid juba 2009. aastal tõusis 1 protsendipunkti võrra ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra.
Tabel 7
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
91
92
99
Allikas:
liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.
e) Kasv
(116)
2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine vähenes 8 %, kasvas müügimaht 8 % ning liidu tootmisharu turuosa oli stabiilne.
f) Tööhõive
(117)
Tööhõive kahanes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %. See kasvas vähesel määral 2007. ja 2008. aastal, ent langes 2009. aastal järsult 10 protsendipunkti võrra. Kuid uurimisperioodil kasvas tööhõive taas 2 protsendipunkti võrra.
Tabel 8
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tööhõive (inimest)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
101
91
93
Allikas:
küsimustiku vastused.
g) Tootlikkus
(118)
Tootlikkus mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta aastas langes vaatlusalusel perioodil 7 %. Languses kajastub asjaolu, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive. Siiski märgitakse, et 2009. aastast uurimisperioodini kasvas tootlikkus 8 protsendipunkti võrra, kajastades tootlikkuse kasvu, mis toimus isegi kiiremas tempos kui tööhõive kasv.
Tabel 9
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
91
85
93
Allikas:
küsimustiku vastused.
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(119)
Liidu tootjate keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil umbes 15 %. Keskmine hind tõusis 2008. ja 2009. aastal (vastavalt 8 % ja 10 protsendipunkti võrra) enne väikest langust uurimisperioodil 3 protsendipunkti võrra. Üldiselt sõltuvad teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete hinnad põhitooraine (st sojaubade või -helveste) ja energia hindadest. Need moodustavad peamise osa tootmiskuludest. Märgitakse, et sojaoaturg on muutlik ning seda iseloomustavad märkimisväärsed kõikumised aastate või isegi kuude lõikes.
(120)
Lähtudes uurimisaluse toote eri liikide vahelisest müügihindade suurest erinevusest, tuleks keskmiste müügihindade kujunemisse suhtuda ettevaatlikult, sest keskmise hinna mis tahes muutust mõjutab oluliselt mis tahes muutus tootevalikus.
Tabel 10
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
108
118
115
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
i) Dumpingumarginaali suurus
(121)
Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks.
j) Varud
(122)
Lõppvarude tase oli 2007. aastast uurimisperioodini üldiselt stabiilne. Märgitakse, et varud esindavad aastasest toodangust suhteliselt väikest osa ning seetõttu ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.
Tabel 11
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
90
110
99
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
k) Töötasud
(123)
Aastased tööjõukulud kasvasid 2007. aastast uurimisperioodini 7 %. 2007. ja 2008. aastal kasvasid need 5 %, 2009. aastal langesid 2 protsendipunkti võrra ning hiljem, uurimisperioodil, kasvasid taas 4 protsendipunkti võrra.
Tabel 12
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
105
103
107
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
l) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(124)
Vaatlusalusel perioodil kõikus samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsentides netomüügist) märkimisväärselt. Kuigi liidu tootmisharu sai 2007. ja 2009. aastal kasumit, jäi ta 2008. aastal ja uurimisperioodil kahjumisse. Kasumlikkuse kõikumine võib kajastada sojaoaturu muutlikkust.
Tabel 13
2007
2008
2009
Uurimisperiood
ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
-89
10
-45
Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
(125)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.
m) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(126)
Äritegevuse puhaskäive kõikus vaatlusalusel perioodil oluliselt. Näitaja oli positiivne 2007. aastal, 2008. aastal muutus see negatiivseks ehk halvenes, kuid paranes 2009. aastal taas, et siis uurimisperioodil uuesti negatiivseks muutuda. Üldiselt järgisid rahavood kasumlikkuse suundumust.
(127)
Miski ei viidanud sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle peamiseks põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.
Tabel 14
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
n) Investeeringud
(128)
Aastased investeeringud samasuguse toote tootmisesse suurenesid 2007. ja 2008. aastal 4 % ning 2009. aastal veelgi enam, 29 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil investeeringud vähenesid veidi (5 protsendipunkti võrra). Üldiselt suurenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 28 %.
Tabel 15
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
Ärisaladus
Indeks (2007 = 100)
100
104
133
128
Allikas:
küsimustikule antud vastused.
5. JÄRELDUS KAHJU KOHTA
(129)
Andmete analüüsist ilmneb, et kokkuvõttes vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, müüki, tööhõivet ja tootlikkust. Lisaks kasvasid palgakulud.
(130)
Samas mahendab negatiivset üldpilti asjaolu, et enamik neist näitajatest on 2009. aastast uurimisperioodini (2010) liikunud positiivses suunas. Täpsemalt suurenesid tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste 2009. ja 2010. aastal (uurimisperioodil) 9 protsendipunkti võrra; ELi müük ja turuosa kasvasid vastavalt 6 ja 7 protsendipunkti võrra; tööhõive kasvas 2 protsendipunkti võrra, samas kasvas tootlikkus lausa 8 protsendipunkti võrra.
(131)
Samuti oli liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilne. Ehkki see kahanes 2008. aastal, täheldati 2009. aastal juba kasvu. 2010. aastal saavutas turuosa peaaegu 2007. aasta taseme.
(132)
Kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavood (kaks viimast on kasumlikkusega tihedalt seotud) näitavad liidu tootmisharu majandusliku olukorra vastuolulisust. Ehkki need kokkuvõttes (2007. aastast uurimisperioodini) vähenesid, kõikusid nad samas väga palju ja näitasid turu muutlikku laadi.
(133)
Netoinvesteeringud näitasid 2007. aastast 2009. aastani selget kasvusuunda (33 %) ning 2010. aastal (uurimisperioodil) toimus ainult väike kahanemine (5 protsendipunkti võrra).
(134)
Samuti on liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelik ulatus suhteliselt väike.
(135)
Eelnevast lähtuvalt leitakse, et liidu tootmisharu on kandnud teatavat kahju. Kuid arvestades liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelikku taset, mis on suhteliselt ebaoluline, ning vaatlusaluse perioodi lõpuosas ilmnenud paranemismärke, ei saa kõnealust kahju pidada oluliseks algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
(136)
Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis kaebuse esitaja, et käesoleval juhul tuleks kahju käsitada olulisena, sest mõningatel muudel juhtudel, mille asjaolud olid väidetavalt samasugused (st vaatlusaluse perioodi lõpuosas täheldati positiivseid suundumusi) (11), oli jõutud teistsuguste järeldusteni. Veel väitis kaebuse esitaja, et vaatlusaluse perioodi viimase osa vaatlemine ning sellest paranemismärkide kohta järelduste tegemine on vastuolus WTO õigusega (12).
(137)
Sellega seoses märgitakse, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul leiti kindlaid märke liidu tootmisharu olukorra paranemisest vaatlusaluse perioodi lõpuosas ja ühtlasi oli negatiivsete suundumuste ulatus suhteliselt piiratud. Näiteks oli liidu tootmisharu turuosa stabiilne ja selle üldine tase suhteliselt kõrge. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes mõnevõrra, kuid selle tase ületas endiselt 80 % ning investeeringud kasvasid. Seevastu vähenes oksaalhappe juhtumi (13) puhul näiteks liidu tootmisharu turuosa uurimisperioodil 9 %, võrreldes kahju uurimise perioodi esimese aastaga (14). Sidrunhappe juhtumi (15) puhul vähenesid turuosa ja investeeringud samavõrra (16).
(138)
Mis puutub WTO lepingutest tulenevatesse kohustustesse, osutatakse tsiteeritud vaekogu aruandes kardinaalselt erinevale olukorrale. Tookord analüüsis uuriv asutus vaid osalisi andmeid, mis käisid iga eelneva järjestikuse kolme aasta kuue kuu kohta, ning tegi lõplikud järeldused kõnealuse mittetäieliku analüüsi alusel. Käesoleva juhtumi olukord on iseenesestmõistetavalt teistsugune, sest kahjuanalüüs hõlmab kõigi eelneva järjestikuse nelja aasta täielikke andmeid, ning esile tõstetakse ka asjaolu, et nimetatud nelja-aastase perioodi lõpuks oli suure hulga analüüsitud suundumuste puhul toimunud positiivne areng, võrreldes uurimisperioodile eelnenud aastaga.
(139)
Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse lõplikult, et liidu tootmisharu kantud kahju ei käsitata olulisena algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. SISSEJUHATUS
(140)
Ilma et see piiraks järeldust, et olulist kahju ei ole kantud, ning oletades, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks saanud pidada oluliseks, uuris komisjon potentsiaalset põhjuslikku seost.
(141)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada; seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU
(142)
Vaatlusaluse toote import suurenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15 % ning vastav turuosa kasvas 25 % vaatamata liidu turu vähenevale nõudlusele. Sellised arengud langesid kokku liidu tootmisharu halvenenud majandusliku olukorraga. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa hoida, kasvas Hiina impordi turuosa samal ajal rohkem kui 5 protsendipunkti võrra.
(143)
Sellest lähtuvalt võiks esialgu arvata, et HRV impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos.
(144)
Üksikasjalikumast analüüsist selle kohta, kuidas dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu olukorda mõjutab, selget seost aga ei ilmne. Näiteks kui HRVst pärit import suurenes 2007. ja 2008. aastal väga vähesel määral (põhjendus 101) ning selle CIF-impordihind tõusis 48 protsendipunkti võrra (põhjendus 103), kandis liidu tootmisharu 2008. aastal sellele vaatamata märkimisväärset kahju ja kaotas mingil määral turuosa. Seevastu kasvas aga Hiinast pärit import ajavahemikul 2008-2009 26 % ning selle CIF-impordihind langes 11 protsendipunkti võrra, samas hoidis liidu tootmisharu oma turuosa ja taastus 2008. aasta kahjumist. 2009. aastast uurimisperioodini, mil HRVst pärit import säilitas oma positsiooni liidu turul, paranes liidu tootmisharu olukord silmnähtavalt (nagu nimetatud eespool kahjuanalüüsi raames).
(145)
Näidatud korrelatsiooni puudumine HRVst pärit impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahel viitab ilmselgelt sellele, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid või selle tekkimisele aitasid kaasa muud faktorid. Küsimust lahatakse üksikasjalikumalt järgnevalt.
3. MUUDE TEGURITE MÕJU
(146)
Muud faktorid, mida põhjusliku seose kontekstis uuriti, on järgmised: i) liidu nõudluse vähenemine, mis tuleneb osaliselt arvatavasti 2008.-2009. aasta finants- ja majanduskriisist, ning ii) sojaoaturu muutlik laad.
i) Liidu nõudluse vähenemine, mis tuleneb osaliselt arvatavasti 2008.-2009. aasta finants- ja majanduskriisist
(147)
Vaatlusalusel perioodil saab täheldada liidu tarbimise langust, nimelt 8 %, kui omavahel võrrelda 2007. ja 2010. aastat (uurimisperioodi). Paljude kahjunäitajate areng toimus suuresti kooskõlas nimetatud teguriga. Näiteks langes ELi tootmisharu müügimaht kaht eespool mainitud ajavahemikku võrreldes samuti 8 %. Muud näited on tööhõive - 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal - ja tootlikkus - samuti 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal. Seega on selge, et nõudluse vähenemine mis tahes põhjusel oli liidu tootmisharu olukorra muutumise põhitegur.
(148)
Kuigi nõudluse vähenemise põhjus ei ole põhjusliku seose analüüsiga otseses seoses, võib olla vägagi tõenäoline, et vähemalt osaliselt toimus see finants- ja majanduskriisi tõttu. Sellega seoses märgitakse, et nõudlus langes eelkõige 2008. ja 2009. aastal. Ajalise kokkulangevuse tõttu oli 8-protsendipunktiline vähenemine 2008. ja 2009. aastal kõige tõenäolisemalt põhjustatud majanduskriisist. Järelikult võib väita, et liidu tootmisharu kantud kahju tulenes majanduskriisist ja sellele järgnenud nõudluse vähenemisest.
(149)
Samuti märgitakse, et Solae Belgium tunnistab oma 2009. aasta aruandes, et finantskriisi tõttu finantsvarast saadud madalam tulu on äriühingu finantsseisundit negatiivselt mõjutanud.
(150)
Ühtlasi tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu parandas oma majanduslikku seisu ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini. Selline paranemine langeb ilmselgelt kokku üldise majandusliku olukorra paranemisega.
(151)
Eelnevat arvestades sedastatakse, et ilmselt osaliselt majanduskriisist tulenev nõudluse langus oli liidu tootmisharu kantud kahju peamine põhjus.
(152)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et kahju ei tekkinud finants- ja majanduskriisi tõttu, kuid ei põhjendanud oma väidet ühegi veenva argumendiga ning viitas pelgalt muudele juhtudele (17), mille puhul oli tegemist teistsuguste järeldustega.
(153)
Sellega seoses tuletatakse taas meelde, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul jääb kehtima tõsiasi, et kuigi dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel puudub selge seos, mõjutas osaliselt arvatavasti majanduskriisist tulenev nõudluse vähenemine omalt poolt liidu tootmisharu viletsat olukorda. Tegelikult oli seda juba (vähemalt teataval määral) selgesõnaliselt tunnistatud Solae Belgiumi 2009. aasta aruandes, nagu selgitatud eespool.
(154)
Sellele vaatamata saab täheldada olulisi erinevusi kaebuse esitaja viidatud juhtumite ja käesoleva juhtumi vahel. Paljud neist erinevustest on loetletud järgmistes põhjendustes.
(155)
Oksaalhappe juhtumi (18) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa vaatamata sellele, et mõningad näitajad osutasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud positiivsele arengule; käesoleval juhul kasvas liidu tootmisharu turuosa aga peaaegu 2007. aasta tasemeni (19). Lisaks ei ilmne oksaalhappe juhtumist asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahelise korrelatsiooni puudumist aastate lõikes, mis käesolevat juhtumit iseloomustab. Ka kasumlikkuse suundumused on erinevad. Käesoleval juhul kõigub kasumlikkus märkimisväärselt. Viimaks märgitakse, et käesoleva juhtumi puhul on turg väga muutlik.
(156)
Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste juhtumi (20) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa igal aastal, kokku 12 protsendipunkti (21). Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa aastate lõikes pidevalt, kokku 12,4 protsendipunkti (22). Käesoleva juhtumi puhul kasvas Hiinast pärit impordi turuosa kuni 2009. aastani, kahanedes seejärel 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu turuosa juba 2008. aastal ning jõudis seejärel tagasi peaaegu 2007. aasta tasemele.
(157)
Klaaskiudude juhtumi (23) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa aasta-aastalt pidevalt, kokku 6,3 protsendipunkti (24).
(158)
Keraamiliste plaatide juhtumi (25) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa stabiilselt (26). Lisaks oli varude olukord täiesti teistsugune. Keraamiliste plaatide juhtumi puhul oli varude suurenemine selge kahjunäitaja (27). Viimaks nähtus keraamiliste plaatide juhtumi uurimisest, et hoolimata ehitussektori taastumisest halvenesid liidu tootmisharu näitajad jätkuvalt (28).
(159)
Ning rasvalkoholi juhtumi (29) puhul erines kahjunäitajate suundumus 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal käesolevast juhtumist (nt vähenes tööhõive) (30) ning dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (31).
(160)
Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata.
ii) Sojaoaturu muutlik laad
(161)
Nagu eespool näidatud, kõigub liidu tootmisharu kasumlikkus väga palju, mis osutab turu muutlikule laadile.
(162)
Muutlikkus on tihedalt seotud tooraineturu kõikumistega. Peamise tooraine - sojaubade - hetketurgu iseloomustavad tavaliselt märkimisväärsed kõikumised kuude ja aastate lõikes (32), samas on lõpptoote - teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete - hinnad reeglina üsna stabiilsed (põhinedes pikemaajalistel lepingutel). Sellepärast sõltub uurimisaluse toote kasumlikkuse tase väga suurel määral sojaoaturul valitsevast olukorrast.
(163)
Sellega seoses märgitakse, et 2008. aastal leidis tõepoolest aset märkimisväärne sojaubade hinnatõus, mis mõjutas oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust ja üldist olukorda. Ka kaebuse esitaja nõustus sellega, et sojaubade järsul hinnatõusul oli oma osa tema viletsa olukorra tekkimises 2008. aastal.
(164)
Eeltoodust lähtuvalt on ilmne, et sojaoaturu muutlik laad oli liidu tootmisharule tekkinud kahju üks põhilisi põhjusi.
(165)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et sojaubade hinna kõikumine ei saanud põhjuslikku seost katkestada ning oli asjakohane vaid 2008. aasta kahjumiga seoses. Ühtegi põhjendatud tõendit väite kinnituseks aga ei esitatud.
(166)
Märgitakse, et sojaubade järsud hinnatõusud langevad kokku liidu tootmisharu kehvade finantstulemustega, ning lähtudes sellest, et sojaubade kõrged hinnad arvati olevat 2008. aasta kahjumi peamine põhjus, puudub eriline põhjus, miks peaks 2010. aasta kahjumit (mis langes kokku sojaubade hindade järsu tõusuga) käsitlema kuidagi teisiti.
(167)
Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata.
4. JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA
(168)
Liidu tootmisharule põhjustasid suurt kahju muud tegurid, eelkõige nõudluse langus (mis arvatavasti tulenes osaliselt ka 2008.-2009. aasta majanduskriisist) ja peamise tooraine turu muutlik laad.
(169)
Seetõttu ei saa isegi juhul, kui oletada, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, teha järeldust, nagu oleks kahju tekkinud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, sest muud nimetatud tegurid katkestavad põhjusliku seose.
F. LIIDU HUVID
(170)
Lähtuvalt eelnevatest järeldusest, mille kohaselt liidu tootmisharu ei ole kannatanud olulisena määratletud kahju ning muud tegurid katkestavad põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kõnealuse kahju vahel, ei ole liidu huvide uurimine vajalik.
G. MENETLUSE LÕPETAMINE
(171)
Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju ja et puudub põhjuslik seos, otsustati, et menetlus tuleb lõpetada ilma algmääruse artikli 9 alusel meetmeid kehtestamata.
(172)
Kõigile asjaomastele isikutele on teatatud uurimise lõplikest tulemustest ja menetluse lõpetamise kavatsusest ning neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust. Esitatud märkusi võeti arvesse, kuid eespool esitatud järeldusi need ei muutnud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus lõpetatakse.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 27. juuni 2012