РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1043/2011 НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване
(1)
На 26 януари 2011 г. Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известието за откриване“), откриването на антидъмпингово производство във връзка с вноса в Съюза на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република („КНР“) или (наричани по-нататък „засегнатите държави“).
(2)
Антидъмпинговото производство беше открита след жалба, подадена на 13 декември 2010 г. от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на дружеството Oxaquim S.A. („жалбоподателят“), представляващо голяма част - в случая над 25 % - от общото производство на оксалова киселина в Съюза. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на производство.
1.2. Страни, засегнати от производството
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на производството жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на засегнатите държави, вносителите, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
С оглед на явно големия брой производители износители от засегнатите държави в известието за откриване беше предвидено изготвянето на извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима извадка и ако това е така, да подбере такава, всички производители износители от засегнатите държави бяха помолени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, за периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. Четири индийски дружества, едно от които не е докладвало никакви продажби в Съюза, и три групи на дружества от КНР отговориха на мярката за изготвяне на извадка. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие дружества или групи на дружества изготвянето на извадка не беше счетено за необходимо нито за Индия, нито за КНР и всички страни бяха уведомени, че няма да се подбира извадка.
(5)
Впоследствие една група на дружества от КНР прекрати съдействието си на разследването на ранен етап. В допълнение, едно индийско дружество отказа достъп на Комисията до производствената си инсталация за извършването на проверка. Вследствие, за него беше счетено, че не оказва съдействие съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент и надлежно беше уведомено за възможните последици от това.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на оказващите съдействие китайски производители износители и на органите на КНР в срока, определен в известието за откриване. Една китайска група на дружества поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или при отказ на такова - ИТ, докато друга група на дружества поиска само ИТ.
(7)
Въпросници бяха изпратени на всички известни засегнати страни. Отговори бяха получени от три дружества от Индия и от две групи от дружества от КНР, както и от жалбоподателя. Другият производител от Съюза не оказа съдействие. Отговори на въпросника бяха получени също така от трима потребители и осем вносители, от които бяха посетени всички потребители и четирима вносители.
(8)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинг, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на територията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
-
Oxaquim S.A. (Испания)
б)
Потребители
-
OMG Kokkola (Финландия)
-
P.A.G. Srl (Италия)
-
Третият потребител пожела самоличността му да не бъде разкривана
в)
Вносители
-
Brenntag BV (Нидерландия)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Полша)
-
Norkem Limited (Обединено кралство)
-
Geratech Marketing (Белгия)
г)
Производители износители от Индия
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
д)
Производители износители от Китай
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd и Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. („група Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd и Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. („група Shanxi Reliance“)
1.3. Разследван период
(9)
Разследването за дъмпинг и вреда обхваща периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. („разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглежданият продукт е оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 и с произход Индия или КНР. Съществуват два типа оксалова киселина: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която се произвежда в КНР и не се произвежда в Индия, се произвежда посредством процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняването на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси.
(11)
Оксаловата киселина се използва за широк кръг приложения, напр. като редуциращо или избелващо вещество, във фармакологичния синтез и при производството на химикали.
2.2. Сходен продукт
(12)
Разследването показа, че оксаловата киселина, която се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, оксаловата киселина, която се произвежда и продава на вътрешните пазари на Индия и на КНР, и оксаловата киселина, която се внася в Съюза от Индия и КНР, като цяло имат еднакви основни физически и химически характеристики и еднакви основни крайни употреби.
(13)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Предварителна бележка
(14)
По време на посещението за проверка в Индия едно дружество не предостави поисканата информация нито навреме, нито в исканата форма. В резултат на това Комисията не беше в състояние да провери информацията, подадена в отговор на антидъмпинговия въпросник. Дружеството беше уведомено писмено, че може да бъде счетено като страна, която не оказва съдействие, и че заключението може да се изготви въз основа на наличните факти. В отговора си дружеството изтъкна смекчаващи обстоятелства, които обаче не бяха такива, че да доведат до различно заключение. Вследствие, за това дружество беше приложен член 18 и заключението беше изготвено въз основа на наличните факти. В съответствие с това само за един производител износител от Индия беше счетено, че оказва съдействие на Комисията в настоящото разследване.
3.1.2. Нормална стойност
(15)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо проучи дали вътрешните продажби на сходния продукт на независими клиенти от страна на производителя износител са представителни. Тъй като тези продажби са представлявали над 5 % от обема на продажбите му в Съюза на разглеждания продукт, тя стигна до заключението, че общите продажби на сходния продукт са представителни.
(16)
След това Комисията провери дали вътрешните продажби на производителя износител могат да се считат за извършени при обичайните търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните вътрешни продажби на сходния продукт на независими клиенти от всичките продажби на сходния продукт.
(17)
Когато рентабилните продажби възлизат най-малко на 80 % от всички продажби, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата на всички продажби, включително и нерантабилните. От друга страна, ако рентабилните продажби възлизат на по-малко от 80 %, но над 20 % от всички продажби, и ако среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата само на рентабилните продажби. За дадена продажба се счита, че е рентабилна, когато единичната цена е равна или надхвърля разходите за производство.
(18)
Анализът на Комисията на вътрешните продажби показа, че 41 % от всички продажби на разглеждания продукт са били рентабилни и среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена. Съответно нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена цена само от рентабилните продажби.
3.1.3. Износна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт пряко за независими клиенти в Съюза. Поради това в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент износните цени са установени на базата на цените, които действително са платени или са платими от тези независими клиенти за разглеждания продукт, когато се изнася за Съюза.
3.1.4. Сравнение
(20)
Сравнението между нормалната стойност и износната цена беше направено на базата на цената франко завод. За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции за разликите, които влияят на цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Съответно бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, обработка и опаковане, разходите за кредитиране и комисионни.
3.1.5. Дъмпингов марж
(22)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за оказващия съдействие производител от Индия е определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената износна цена.
(23)
На тази основа временно приетият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 22,8 % за Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от Индия, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащия производител износител, и статистическите данни от Евростат. Като се има предвид, че съдействието от Индия беше слабо, т.е. 38 %, е счете за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички износители от Индия, да се определи въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащия производител.
(25)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 43,6 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
3.2. Китайска народна република
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)/Индивидуално третиране (ИТ)
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент нормалната стойност за вноса от КНР се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са представени в обобщен вид по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат добър комплект от основна счетоводна документация, която е подлагана на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и е прилагана за всички цели;
-
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
определянето на обменните курсове е в съответствие с пазарните курсове.
(27)
Една група на дружества от КНР поиска ТДПИ и подаде формуляри за ТДПИ за трите дружества, участващи в производството и търговията с разглеждания продукт. Предоставената информация впоследствие беше проверена от Комисията на място във въпросните дружества.
(28)
Проучването за ТДПИ показа, че едно от дружествата не отговаря на изискванията на критерии 1-3. Първо, то не показа, че разходите му отразяват пазарните стойности поради значителната финансова намеса на държавата, която влияе на структурата на разходите на дружеството под формата напр. на временни данъчни облекчения и безлихвени заеми. Второ, проучването за ТДПИ установи редица сериозни недостатъци и грешки в неговото счетоводство и това, че не е одитирано в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Трето, по отношение на правата на земеползване на дружеството бяха открити изкривявания, пренесени от предишната непазарна икономическа система. По-специално дружеството е получило сертификат за земеползване, без да отговаря на договорните условия или да е платило пълната стойност.
(29)
В допълнение друго дружество от групата не показа, че отговаря на критерий 2, предвид факта, че на сметките му не е извършен независим одит.
(30)
Комисията запозна засегнатата група от дружества и жалбоподателя с резултатите от проучването за ТДПИ и им предостави възможността да представят коментари. С резултатите от проучването бяха запознати и органите на КНР. Комисията не получи коментари.
(31)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че две от дружествата в групата не отговарят на критериите за ТДПИ. В съответствие с постоянната практика на Съюза да проучва дали дадена група на свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ, на групата като цяло беше отказано ТДПИ.
(32)
Както е упоменато в съображение 6 по-горе, и двете съдействащи групи от дружества от Китай поискаха ИТ. Тъй като беше установено, че и двете групи отговарят на всички критерии от член 9, параграф 5 от основния регламент, на временна основа беше решено, че ще им бъде предоставено ИТ.
3.2.2. Държава аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на вътрешните цени или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(34)
В известието за откриване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Индия като подходящата държава аналог за установяване на нормалната стойност и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Не бяха получени коментари. Във всички случаи Комисията счита Индия като подходяща държава аналог, тъй като единствената друга произвеждаща държава извън Съюза - Япония, има монополен пазар, който е затворен за конкуренция и произвежда оксалова киселина по уникален метод, който не е сравним с този в КНР. За разлика от това индийските производители използват производствен метод, сравним с този в КНР, и са подложени на конкуренция на вътрешния си пазар.
3.2.3. Нормална стойност
(35)
Китайските дружества произвеждат и изнасят два типа оксалова киселина за Съюза: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, се произвежда чрез процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняване на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси. Допълнителните разходи за производството на рафинирана оксалова киселина се оценяват на 12 % в сравнение с производството на нерафинирана оксалова киселина. Съответно Комисията счете за целесъобразно да установи нормална стойност за двата типа оксалова киселина.
(36)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина нормалната стойност беше установена на базата на нормалната стойност, определена за Индия в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Нормалната стойност беше установена, както е описано в съображение 18 по-горе, на базата само на рентабилните продажби. По отношение на рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше конструирана на базата на производствените разходи за нерафинирана оксалова киселина в държавата аналог. Производствените разходи се завишават с 12 %, за да се вземат предвид допълнителните производствени разходи (вж. съображение 35 по-горе) плюс разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата.
(37)
Разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата бяха установени аналогично на член 2, параграф 6 от основния регламент, посредством събиране на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за вътрешните продажби на нерафинирана оксалова киселина, осъществени от съдействащия производител износител в държавата аналог.
3.2.4. Износна цена
(38)
Тъй като и на двете групи беше предоставено ИТ, износната цена беше установена на базата на действително платените или платими цени от първия независим клиент в Съюза в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(39)
И двамата производители износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за Съюза посредством свързани търговци, което допълнително е повишило цената, платена на производителите. Тази надценка се взема предвид, когато се сравнява износната цена с установената нормална стойност (вж. съображение 42 по-долу).
3.2.5. Сравнение
(40)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина износната цена на ниво франко завод беше сравнена с нормалната стойност, установена за държавата аналог.
(41)
Износната цена за рафинирана оксалова киселина на ниво франко завод беше сравнена с конструираната нормална стойност (вж. съображение 36 по-горе).
(42)
За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност или конструираната нормална стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално беше извършена корекция по силата на член 2, параграф 10, буква и) за комисионните, получени от свързани търговци.
(43)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията е установила, че свързаните търговци, посредством които производителите износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за ЕС, не могат да бъдат считани за вътрешни търговски поделения, тъй като търгуват също така с оксалова киселина и с други химически продукти, които си набавят от несвързани доставчици, независимо дали с цел износ и/или вътрешни продажби. Поради това се стигна до заключението, че функциите на тези търговци са сходни с тези на агент, който работи на базата на комисионни. Съответно надценката, прилагана от търговците, беше извадена, за да се гарантира обективност на сравнението между износната цена и нормалната стойност. Корекцията беше изчислена на базата на печалбата на един несвързан търговец от ЕС и разходите за реализация, общите и административните разходи на съответния китайски търговец.
(44)
Освен това допълнителни корекции бяха направени по целесъобразност по отношение на непрякото данъчно облагане, разходите за транспорт, застраховка, обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане и кредитиране, в случаите, в които беше установено, че са били разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства.
3.2.6. Дъмпингови маржове
(45)
По силата на член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност на всеки тип продукт със среднопретеглената износна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е посочено по-горе.
(46)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от КНР, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обемите на износа за Съюза, които са съобщени от съдействащите производители износители, и статистическите данни от Евростат.
(48)
Като се има предвид, че съдействието от Китай беше слабо - около 46 %, се счете за целесъобразно, че дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други износители от КНР, следва да бъде установен въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащите износители.
(49)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 52,2 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(50)
Жалбата беше подадена от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на Oxaquim S.A., наричано по-нататък „жалбоподателят“ - производител на оксалова киселина в Съюза, представляващ голяма част от общото производство в Съюза през РП. Втори производител от Съюза - Clariant, не се противопостави на започването на разследване, но реши да не съдейства. Понастоящем в Съюза няма друг производител на разглеждания продукт. На тази база, двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и представляват 100 % от производството на Съюза. По-нататък те ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(51)
За установяването на общото производство на Съюза беше използвана цялата налична информация относно двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от жалбоподателя преди и след започването на разследването. На тази база, общото производство на Съюза беше определено в интервала 11 000-15 000 тона за разглеждания период.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(52)
Беше установено, че един от производителите от Съюза е използвал част от производството си на оксалова киселина като междинна суровина за производството на оксалати (тетра-оксалат, acetosella и натриеви биоксалати). Тази оксалова киселина само е била прехвърляна (без фактуриране) в рамките на същото дружество. Това вътрешно използване на оксалова киселина не влиза на свободния пазар и така не се излага на пряка конкуренция от вноса на разглеждания продукт. За разлика от това беше установено, че производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт.
(53)
За да се създаде възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза, бяха събрани и анализирани данни за цялата дейност с оксалова киселина и след това беше определено дали производството е било предназначено за вътрешно използване или за свободния пазар.
(54)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, беше установено, че анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем на износа, цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток.
(55)
По отношение на другите икономически показатели обаче на базата на разследването беше установено, че те могат да бъдат проучени в достатъчна степен само ако се разглежда цялостната дейност. Действително, производството (както за вътрешно използване, така и предназначеното за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, възнагражденията и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност, независимо от това дали производството е предназначено за вътрешно използване или е продавано на свободния пазар.
4.3. Потребление на Съюза
(56)
Като се има предвид, че оксаловата киселина е част от код по КН, който включва и други продукти, установяването на обемите на вноса на базата на данните от Евростат не беше възможно. Съответно потреблението беше установено на базата на данни за обемите на вноса, предоставени от жалбоподателя, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители от засегнатите държави, както и обема на общите продажби на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза.
(57)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта да се защити поверителната търговска информация в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението през разглеждания период беше индексирано.
Таблица 1
Потребление в Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
124
61
95
(58)
През 2008 г. е имало рязко увеличение на общото потребление в Съюза с 24 %, докато през следващата година потреблението е спаднало с 50 %, преди отново да се увеличи през РП. Като цяло потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период.
5. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
5.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(59)
Комисията проучи дали вносът на оксалова киселина от КНР и Индия следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(60)
По отношение на въздействието на вноса с произход от КНР и Индия разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и че обемът на дъмпинговия внос от всяка от двете засегнати държави не е пренебрежимо малък по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(61)
По отношение на условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Индия от една страна, и между дъмпинговия внос от Китай и Индия и сходния продукт, от друга страна, разследването установи, че са сходни. По-точно внесените продукти са продавани посредством същите канали за продажба и на сходни категории клиенти, като по този начин са се конкурирали един с друг и с оксаловата киселина, произведена в Съюза.
(62)
С оглед на гореизложеното временно се приема, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от КНР и Индия следва да се разглежда кумулативно.
5.2. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(63)
Разследването показа, че вносът на оксалова киселина от КНР и Индия се е развил, както следва:
Таблица 2
Внос от КНР и Индия
Обеми на вноса (MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
7 629
11 763
4 707
7 969
Индекс (2007 г. = 100)
100
154
62
104
Пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
100
125
101
110
Източник: Информация от жалбоподателя и от отговори на въпросника
(64)
През разглеждания период вносът от засегнатите държави е нараснал с 4 % по обем, докато през същия период общото потребление на пазара на ЕС е намаляло с 5 % (вж. таблица 1 по-горе). Както е показано в таблицата по-горе, между 2007 г. и 2008 г. налице е бил също така значителен растеж на пазарния дял от 25 %, а през разглеждания период - от 10 %.
5.3. Цена на дъмпинговия внос и подбиване на цената
(65)
Развитието на средните цени на вноса от засегнатите държави е както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от КНР и Индия
Цени на вноса (EUR/MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
470
641
474
545
Индекс (2007 г. = 100)
100
136
101
116
(66)
Между 2007 г. и 2008 г. цените на вноса са се повишили с 36 %, преди да спаднат през 2009 г. до равнища, сходни с тези през 2007 г. През РП цените отново са се повишили с почти 15 %. През разглеждания период цените са се увеличили с 16 %. Въпреки това се вижда, че между 2008 г. и РП цените на вноса са се понижили с 20 % независимо от увеличението на цените в този период на основните изходни суровини (въглеродни източници и енергия).
(67)
За целите на анализа на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР и Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, надлежно коригирана с разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса.
(68)
Сравнението показа, че през РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР и Индия, който е бил продаван в Съюза, е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза между 16,9 % и 34,6 %. Това ниво на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие на цените на пазара, като това е довело да значително свиване на цените.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(70)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използван капацитет, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, възнаграждения и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на промишлеността на Съюза, докато микроикономическите показатели (складова наличност, продажни цени, рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции, производствени разходи) се основаваха на информацията, получена от надлежно проверените въпросници, предадени от единствения съдействащ производител от Съюза.
(71)
Като се има предвид, че данните за анализ на вредата главно са получени само от един източник, данните, свързани с промишлеността на Съюза, трябва да бъдат индексирани с цел да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
6.2. Данни, свързани с промишлеността на Съюза (макроикономически показатели)
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 4
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
101
89
106
Общ производствен капацитет
100
100
77
77
Общо използване на капацитета
100
101
116
138
(72)
Горната таблица включва данни за производството, производствения капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза, както и данни за 2007 г. и 2008 г. за един друг производител от Съюза, който е спрял да произвежда оксалова киселина през 2008 г.
(73)
Както е показано в таблицата по-горе, производството на промишлеността на Съюза е било сравнително стабилно през 2007 г. и 2008 г. преди да спадне рязко през 2009 г. Производството се е увеличило през РП. Като цяло през разглеждания период производството се е увеличило с 6 %.
(74)
Поради затварянето през 2008 г. на производствените съоръжения на един друг производител от Съюза, през същата година производственият капацитет на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 23 %.
(75)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. увеличаване на обема на производството и намаляване на производствения капацитет, дължащо се на затварянето от 2008 г. насам на производствена единица от третия производител от Съюза, е довело до значително нарастване на използването на капацитета с 38 % през разглеждания период.
6.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
Обеми на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
97
61
86
Пазарен дял (%)
100
79
99
91
(76)
Обемите на продажбите за 2007 г. и 2008 г. включват продажбите от страна на производителя от Съюза, който от 2008 г. е спрял производството си.
(77)
Докато през разглеждания период потреблението на Съюза е намаляло с 5 % (вж. съображение 58 по-горе), през същия период обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза е намалял с 14 %, което се е изразило в загуба на пазарен дял от 9 %.
(78)
Когато се разглежда развитието през разглеждания период, спадът от 14 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ясно изразен от намалението от 5 % на потреблението на Съюза. Вследствие на това през същия период пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял значително с 9 процентни пункта.
6.2.3. Заетост, производителност и възнаграждения
Таблица 6
Заетост, производителност и възнаграждения
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
119
108
96
Обща производителност (единица/заето лице)
100
85
83
111
Общ размер на годишните възнаграждения
100
121
110
99
Средни разходи за труд за заето лице
100
119
118
104
(79)
През разглеждания период броят на заетите лица е намалял с 4 %. Следва да се отбележи, че производството на оксалова киселина не е трудоемко.
(80)
През разглеждания период общата производителност на заето лице се е увеличила с 11 %, тъй като производството се е увеличило, а е имало спад в броя на заетите лица.
(81)
През целия разглеждан период възнагражденията са намалели с 1 %. След първоначално увеличение на възнагражденията с 21 % между 2007 г. и 2008 г. до началото на РП те непрекъснато са спадали.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(82)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за пренебрежимо малко.
6.3. Данни, свързани със съдействащия производител от Съюза (микроикономически показатели)
6.3.1. Обща бележка
(83)
Анализът на микроикономическите показатели (продажни цени и производствени разходи, складови наличности, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции) беше направен само на равнище жалбоподател, тъй като не бяха получени никакви данни от другия производител от ЕС, както е описано в съображение 70.
6.3.2. Средни единични цени на съдействащия производител от Съюза и производствени разходи
Таблица 7
Продажни цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна единична продажна цена
100
143
136
131
Източник: отговор на въпросника
(84)
Средните продажни цени франко завод на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 31 % през разглеждания период.
Таблица 8
Производствени разходи
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средни ПР/тон
100
103
102
98
Източник: отговор на въпросника
(85)
Разследването показа, че средните производствени разходи на съдействащия производител от Съюза са били относително стабилни през годините, поради постоянното подобряване на производствения му процес, което е било възможно само благодарение на големи инвестиции (вж. таблици 9 и 11 по-горе).
6.3.3. Складови наличности
(86)
Предвид характера на разглеждания продукт, не се съхраняват складови наличности. Разглежданият продукт съхне бързо и след това се превръща в кек, поради което производителите произвеждат само продукция за незабавно транспортиране.
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции
Таблица 9
Рентабилност
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност (в ЕС)
- 100
4
-2
3
Източник: отговор на въпросника
(87)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба (преди данъците) от продажбите на сходния продукт от жалбоподателя като процент от оборота от тези продажби.
(88)
След като е натрупал големи загуби през 2007 г., жалбоподателят е реализирал малка печалба през 2008 г. преди отново да реализира загуби през 2009 г. През РП жалбоподателят е реализирал малка печалба, благодарение на намаляването на някои елементи на ПР, както е показано в таблица 8 по-горе.
Таблица 10
Паричен поток
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток
- 100
3 054
1 994
868
Източник: отговор на въпросника
(89)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който е израз способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен отразява развитието на рентабилността. Вследствие, паричният поток е бил отрицателен през 2007 г., и независимо от известните подобрения през 2008 г., е намалял между 2008 г. и РП, като по този начин е отслабил финансовото състояние на съдействащия производител от Съюза.
Таблица 11
Инвестиции
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
100
111
185
277
Източник: отговор на въпросника
(90)
Таблицата по-горе показва, че жалбоподателят е увеличил инвестициите си в разглеждания продукт, дори когато се е сблъсквал с ниска рентабилност. Инвестициите са били главно за въвеждането на нови производствени средства и въвеждането на нови производствени процеси с цел подобряване на ефикасността. Нарастването на инвестициите показва, че промишлеността не е била изправена пред трудности при привличането на капитал, което показва нейната непрекъсната жизнеспособност.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се увеличили със 177 %.
(92)
Като увеличава инвестициите за подобряване на производствените процеси, промишлеността, която е интензивна на капитали, все така е показала способност да привлича капитали; при все това тази способност е ограничена от спад на продажбите и увеличаващи се трудности при генерирането на паричен поток.
Таблица 12
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Възвръщаемост на инвестициите
- 100
13
-14
-51
Източник: отговор на въпросника
(93)
Въпреки увеличението на инвестициите, ВИ на разглеждания продукт не отговаря на очакваната възвръщаемост. Въпреки че през 2008 г. е съществувало известно подобрение, ВИ е останала отрицателна през разглеждания период.
(94)
Поради това растежът на промишлеността е ограничен и очевидно непропорционален на направените през последните години инвестиции.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(95)
Разследването показа, че някои показатели за вредата показват тенденция на нарастване: обемът на производството се е увеличил с 6 %, използването на капацитета се е увеличило с 38 %, инвестициите са се увеличили със 177 %, давайки възможност на предприятието да достигне някаква относителна печалба (от значителна загуба през 2007 г. до малка печалба през РП). Въпреки че както е показно по-горе, редица показатели, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили значително през разглеждания период.
(96)
След затварянето на производствените съоръжения на един производител от Съюза, обемът на продажбите е намалял с 14 %. Заетостта е трябвало да бъде намалена с 4 %, а производственият капацитет намален с 23 %. Докато потреблението е намаляло само с 5 %, пазарният дял е намалял с почти 9 %. Поради това рентабилността е била ниска, влияейки отрицателно върху възвращаемостта на инвестициите и паричния поток, особено между 2008 г. и РП. Степента на рентабилност се подобрила през разглеждания период, но е останала ниска през РП и е недостатъчна да поддържа производството в средносрочен план.
(97)
Въпреки че цялостното производство се е увеличило, промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял. В същото време дъмпинговият внос от засегнатите държави е отбелязал значително увеличение.
(98)
Предвид гореизложеното временно се прие заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
8. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
8.1. Въведение
(99)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали претърпяната от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
8.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(100)
През разглеждания период потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло с 5 %, докато през същия период дъмпинговият внос от засегнатите държави се е увеличил с над 4 %. Най-голямото нарастване на дъмпинговия внос е отбелязано между 2007 г. и 2008 г., когато се е увеличил с 54 %. Вносът от засегнатите държави е увеличил пазарният им дял с 25 % между 2007 г. и 2008 г., което съвпада с намаление от 21 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза в същия този период.
(101)
Докато през разглеждания период средните цени на вноса са се увеличили с 16 %, цените на вноса са подбивали цените на съдействащия производител от Съюза средно с 21,9 % през РП, като по този начин са упражнявали натиск върху цената на промишлеността на Съюза и са възпрепятствали съдействащия производител от Съюза да повиши цените до по-рентабилни равнища.
(102)
Следва да се припомни, че промишлеността на Съюза претърпя значителен спад на обема на продажбите (- 14 %). Този спад на продажбите обаче е много по-изразен от спада в търсенето и е довел до загуба на пазарен дял от 9 %. Същевременно пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 10 %. Това показва, че пазарният дял на промишлеността на Съюза до голяма степен е бил превзет от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(103)
Поради това се счита, че непрекъснатият натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини и енергия. Това е довело до загубата на пазарен дял и до непрекъснато лошо състояние на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(104)
Поради гореизложеното временно се прие заключението, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Въздействие от други фактори
(105)
Другите фактори, които бяха разгледани във връзка с причинно-следствената връзка, са развитието на търсенето на пазара на Съюза, цените на суровините, износните показатели на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на разглеждания продукт, вътрешното използване от промишлеността на оксаловата киселина, както и икономическата криза.
8.3.1. Развитие на търсенето на пазара на Съюза
(106)
Както е показано в таблица 1 по-горе, потреблението на Съюза на оксалова киселина първо се е увеличило с 24 % през 2008 г., през следващата година е спаднало с 39 %, за да се увеличи отново през РП. Общо потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял.
(107)
Въпреки че разследването показа, че вносът от засегнатите държави също е бил засегнат от спад в търсенето на пазара на Съюза през 2009 г., заслужава да се отбележи, че през разглеждания период износителите от засегнатите държави са успели да увеличат обемите на продажбите си и пазарния си дял посредством натиска върху цените, упражнен на пазара от дъмпинговия внос.
(108)
Съответно временно се прие заключението, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се дължи главно на рязкото увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и на подбиването на цените, практикувано от износителите от засегнатите държави, а не на намаляващо потребление. Въпреки че свиването на търсенето е допринесло за вредата, то не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между претърпяната съществена вреда и увеличението на дъмпинговия внос.
8.3.2. Цени на основната суровина
(109)
Както е показано в таблица 8 по-горе, средните производствени разходи са се запазили относително стабилни, независимо от рязкото увеличение на разходите за основната суровина (захар). Всъщност разследването показа, че производствените разходи на съдействащия производител от Съюза не следват същата тенденция като развитието на цените на основните суровини за производството на оксалова киселина. Рязкото увеличение на средните цени на захарта с 50 % през разглеждания период е било омекотено от инвестициите, направени от съдействащия производител от Съюза, за подобряване на производствените процеси. Поради това общият нетен ефект е бил намаляване с 12 % на производствените разходи. Независимо от това, както е показно в таблица 7 по-горе, през разглеждания период единичните продажни цени са се увеличили с 31 %. Беше установено, че износителите от засегнатите държави са били подложени на същите икономически условия по отношение на развитието на цените на суровините, тъй като единичните цени на вноса са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на съдействащия производител от Съюза, независимо от това, че са били по-ниски.
(110)
При отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг е можело да се очаква, че цените редовно ще се адаптират, за да отразят развитието на различните компоненти на производствените разходи. Това обаче не се е случило. Съдействащият производител от Съюза не е могъл да постигне стабилни маржове на печалба, каквито са необходими на този интензивен на капитали производител, и поради това паричният му поток също е намалял.
(111)
Съответно временно се счита, че дъмпинговият внос от засегнатите държави, който е подбивал цените на съдействащия производител от Съюза, свил е цените на пазара на Съюза и е попречил на съдействащия производител от Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си или да постигне разумно ниво на рентабилност.
(112)
Предвид факта, че цените на суровината са влияли също така върху износителите от засегнатите държави, временно беше прието заключението, че увеличението на цените на суровините не би могло да повлияе върху съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
8.3.3. Износни показатели на промишлеността на Съюза
Таблица 13
Обем на износа и единични цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Износ в тонове
100
80
140
152
Средна износна цена
100
104
103
91
Източник: отговор на въпросника
(113)
Проучени бяха и показателите на износа като едни от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(114)
Анализът показа, че износните продажби на несвързани страни, реализирани от съдействащия производител от Съюза, представляват важна част от общите му продажби (около 30 %). През разглеждания период обемите на износа на съдействащия износител от Съюза са се увеличили с 52 %, докато единичната износна цена е намаляла значително за разлика от продажната цена в рамките на Съюза на съдействащия производител от Съюза, която се е увеличила значително. Разследването показа, че износът е изиграл важна роля за поддържането на висока степен на използване на капацитета за покриването на фиксираните разходи и разходите за инвестиции в машинно оборудване. Въпреки че износните продажби са били при цени, по-ниски от тези на пазара на Съюза, тези ниски цени са били в резултат на конкуренция с евтина оксалова киселина на износните пазари от износителите от засегнатите държави. Разследването показа, че този износ е позволил на съдействащия производител от Съюза да смекчи вредата, претърпяна на пазара на ЕС, но не е бил такъв, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.4. Внос от други трети държави
(115)
При отсъствието на всякакъв внос от държави, различни от засегнатите държави, този елемент не е имал въздействие на пазара на ЕС.
8.3.5. Вътрешно използване
(116)
Както е упоменато в съображения 52-55 по-горе, вътрешното използване е ограничено до вътрешни прехвърляния в рамките на единия от производителите на Съюза, при които оксаловата киселина се преобразува в оксалати в рамките на дружеството. Печалбите, реализирани от продажбата на оксалати, са значителни и всъщност са позволили на производителя да продължи дейността си въпреки загубите от оксаловата киселина. Поради това този елемент не допринася за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.6. Икономическа криза
(117)
През 2009 г. потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло наполовина в сравнение с 2008 г. поради икономическата криза и е допринесло за загуби по обем (- 40 %) и по стойност (- 45 %) на продажбите за промишлеността на Съюза. Въпреки това като е намалила цените през този период с около 5 %, промишлеността е била в състояние да спечели пазарен дял (11 %) и така да сведе до минимум отрицателното въздействие от кризата. В действителност промишлеността е била близо до постигането на равновесие през 2009 г.
(118)
Въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, общо погледнато не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и състоянието на вече нанесена вреда на промишлеността на Съюза.
8.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(119)
Горният анализ доказа, че е имало увеличение на обема на продажбите и на пазарния дял на засегнатите държави през разглеждания период. В допълнение беше установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които през РП са били значително по-ниски, с почти 22 %, от цените, практикувани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за разглеждания продукт.
(120)
Това увеличаване на обема и на пазарния дял на дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е било постигнато независимо от факта, че през разглеждания период е имало общо намаляване на търсенето на пазара на Съюза. Растящият пазарен дял на вноса е съвпаднал през същия период с отрицателното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза. В същото време е било наблюдавано отрицателно развитие на главните показатели за икономическото и финансово състояние на промишлеността на Съюза, както е показано по-горе.
(121)
Спадът на потреблението на пазара на Съюза през 2009 г. е повлиял отрицателно на резултатите на промишлеността на Съюза. Като цяло обаче за този и другите фактори не може да се счита, че са имали такова въздействие, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията на нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
(122)
На базата на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, временно беше прието заключението, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Предварителна бележка
(123)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на всички различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(124)
Промишлеността на Съюза се състои от двама производители, със заводи, разположени в различни държави-членки на Съюза, в които са заети пряко 30-50 души в производството и продажбата на сходния продукт.
(125)
Един от двамата производители от Съюза не възрази срещу започването на разследване, но не предостави допълнителна информация и не съдейства по време на разследването.
(126)
Промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, предизвикана от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Следва да се припомни, че повечето от съответстващите показатели за вреда са показали отрицателна тенденция на развитие през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Ако не се приемат мерки, се счита, че възстановяването в сектора на оксаловата киселина няма да е достатъчно, за да позволи възстановяване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза и би могло допълнително да се влоши.
(127)
Очаква се, че налагането на мерки ще възстанови ефективните и справедливи търговски условия на пазара на Съюза, позволявайки на промишлеността на Съюза да промени цените на оксаловата киселина така, че да отразяват производствените разходи. Може да се очаква, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от пазарния дял, загубен през разглеждания период, с допълнително положително въздействие върху нейното икономическо състояние и рентабилност.
(128)
Поради това беше направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
9.3. Интерес на вносителите
(129)
Отговори на въпросника бяха получени от осем несвързани вносители. Трима от тези вносители само са внасяли малки количества от разглеждания продукт и биха могли да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си. Някои от тях са посочили, че могат да разгледат изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(130)
Четвъртият вносител заяви, че клиентите му биха могли да използват режима на активно усъвършенстване за всички свои крайни продукти, при производствения процес на които се използва оксалова киселина, и да реекспортират извън ЕС. Съответно въздействието от налагането на антидъмпингови мерки върху този вносител не би било значително.
(131)
Въз основа на гореизложеното временно се прие заключението, че налагането на мерки не би следвало като цяло да има значително въздействие върху вносителите. Като цяло за вносителите маржовете на печалба за оксаловата киселина са доста високи и за тях се счита, че ще могат да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си.
9.4. Интерес на потребителите на разглеждания продукт
(132)
Съдействащите потребители представляват 22 % от потреблението на Съюза на оксалова киселина през РП. Разследването показа, че правенето на разлика между приложенията на нерафинирана оксалова киселина и на рафинирана оксалова киселина е важно за изпитването за интереса на ЕС по отношение на потребителите на оксалова киселина. Съдействащата промишленост на Съюза произвежда нерафинирана, докато другият несъдействащ производител от ЕС произвежда рафинирана оксалова киселина, която се използва главно във фармацевтичния сектор, сектора на храните и сектора на извличане на фин метален прах.
(133)
Потребителите на нерафинирана оксалова киселина твърдят, че налагането на мерки би довело до увеличение на цената от страна на съдействащата промишленост на Съюза, която е единственият доставчик от ЕС. От друга страна, потребителите споменаха също така, че не би било желателно да зависят изцяло от внос отвън.
(134)
За потребители, които произвеждат почистващи и избелващи продукти, оксаловата киселина представлява само малка част от вложеното и вероятно ще са в състояние да прехвърлят увеличението на цената, резултат от антидъмпинговите мита, върху клиентите си или да променят формулите на продуктите, където е възможно да се използват заместители на мястото на оксаловата киселина.
(135)
За потребителите, които произвеждат полиращи продукти, оксаловата киселина представлява голям дял от вложените разходи и не може да бъде заменена. Не изглежда вероятно потребителите да са в състояние да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си, поради конкуренцията от производители извън ЕС. При все това те изнасят 95 % от продуктите си извън ЕС и биха могли да си възстановят митата в рамката на режима на активно усъвършенстване.
(136)
За потребители, които използват оксалова киселина за други приложения като рециклирането на метали от вторични суровини, оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи за крайния продукт, за който е използвана оксалова киселина. Пазарът на крайния продукт е много нестабилен. Оксаловата киселина не може да бъде заменена в производствения процес. Основният преработвател на вторични суровини в Съюза понастоящем закупува цялото необходимо количество оксалова киселина от производителите от Съюза. С налагането на антидъмпингови мита промишлеността ще може да избира до каква степен да увеличи цените, ако изобщо ги увеличава, за да се възползва от налагането на митата. Поради това въздействието от налагането на мерките върху този потребител е неясно. При все това, имайки предвид, че този потребител понастоящем реализира малка печалба от продажбите си на завършения продукт, всяко увеличение на цената ще има отрицателно въздействие, ако дружеството не е в състояние да го прехвърли върху клиентите.
(137)
„Рафинирана“ оксалова киселина се използва, наред с другото, за производството на прах от някои метали. Оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи. В този процес оксаловата киселина не може да бъде заменена. Печалбите в този сектор обаче могат да са значителни. Тъй като годишните договори в този сектор са нещо обичайно, в краткосрочен план прехвърлянето на увеличенията на цените върху клиентите няма да е лесно. Въпреки това, като се има предвид, че най-ниската предложена митническа ставка е 14,6 % и че се реализират големи печалби, в краткосрочен план би било възможно всяко увеличение на цените да бъде абсорбирано.
(138)
Един от потребителите твърди, че производството на рафинирана оксалова киселина не е било достатъчно, за да отговори на търсенето. В това отношение беше установено, че недостигът в Съюза при производството на рафинирания тип спрямо потреблението е бил около 1 000-2 000 тона/година. Като се има предвид, че огромната част крайни продукти, при производствения процес на които се използва рафинирана оксалова киселина, се изнасят, във всички случаи потребителите могат, ако желаят, да работят по силата на режима на активно усъвършенстване.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(139)
С оглед на гореизложеното временно беше прието заключението, че като цяло според наличната информация относно интереса на Съюза няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия.
10. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Степен на отстраняване на вредата
(140)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(141)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(142)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в сектора от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се че печалбата, която може да се постигне при отсъствието на дъмпингов внос, е 8 % от оборота и че този марж на печалбата може да се счита за разумен минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да получи при отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг.
(143)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 8 % към производствените разходи.
(144)
След това необходимото увеличение на цената беше определено въз основа на сравнение за всеки продуктов тип между среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители от КНР и Индия, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и ненанасящата вреда цена на продуктовите типове, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика в резултат на това сравнение след това беше изразена като процент от средната стойност CIF на вноса от сравняваните типове.
10.2. Временни мерки
(145)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР и Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниския от дъмпинговия марж и маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(146)
Индивидуалните антидъмпинговите митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така че тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо по отношение на „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от КНР и Индия и които са произведени от тези дружества, т.е. от упоменатите конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(147)
Всякакви искания за прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата (напр. след смяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) трябва да се отправят към Комисията (3), като съдържат цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, вътрешните продажби и продажбите за износ, свързани например с промяна на наименованието или промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(148)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(149)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Всички други дружества
43,6
50,7
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
22,1
Всички други дружества
52,2
66,3
11. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(150)
Всеки производител износител на оксалова киселина от КНР, който все още не е заявил своя интерес, тъй като счита, че не отговаря нито на критериите за ТДПИ, нито за ИТ, но който счита, че трябва да бъде определена отделна митническа ставка, се приканва да заяви своя интерес пред Европейската комисия в срок от десет дни след публикуването на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз (4).
(151)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване.
(152)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито на вноса на оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 (код по TARIC 2917110091) и с произход Китайската народна република и Индия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Всички други дружества
43,6
B999
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
B232
Всички други дружества
52,2
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1043/2011,
19. oktoober 2011,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
26. jaanuaril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast ja Hiina Rahvavabariigist (HRV) (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit oksaalhappe impordi suhtes liitu.
(2)
Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council - CEFIC) esitas 13. detsembril 2010 äriühingu Oxaquim S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu oksaalhappe kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele ja asjaomaste riikide esindajatele, importijatele ning teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(4)
Arvestades asjaomaste riikide eksportivate tootjate näiliselt suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõigil asjaomaste riikide eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuste kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010. Valimi koostamiseks saadi vastused neljalt India äriühingult, millest üks ei esitanud teavet liitu müümise kohta, ning kolmelt HRV äriühingute rühmalt. Koostööd tegevate äriühingute või äriühingute rühmade väikese arvu tõttu ei peetud India ega HRV puhul väljavõttelist uuringut vajalikuks ja kõiki osapooli teavitati sellest, et valimeid ei moodustata.
(5)
Seejärel loobus üks HRV äriühingute rühm juba uurimise algusjärgus edasisest koostööst. Lisaks ei lubanud üks India äriühing komisjonil kontrollkäigu tegemiseks oma tootmisettevõttesse siseneda. Seetõttu ei käsitatud äriühingut vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 koostööaltina ning talle edastati asjakohane teave võimalikest tagajärgedest.
(6)
Et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon algatamisteates antud tähtajaks koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja HRV ametiasutustele taotluse vormid. Üks Hiina äriühingute rühm taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b või selle asemel individuaalset kohtlemist, samas kui teine äriühingute rühm taotles ainult individuaalset kohtlemist.
(7)
Kõikidele menetlusega seotud isikutele saadeti küsimustikud. Vastused saabusid kolmelt India äriühingult, kahelt HRV äriühingute rühmalt ja kaebuse esitajalt. Teine liidu tootja koostööd ei teinud. Lisaks saabusid küsimustike vastused ka kolmelt kasutajalt ja kaheksalt importijalt, kelle hulgast külastati kõiki kasutajaid ja nelja importijat.
(8)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks peeti ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:
a)
Euroopa Liidu tootjad
-
Oxaquim S.A. (Hispaania)
b)
kasutajad
-
OMG Kokkola (Soome)
-
P.A.G. Srl (Itaalia)
-
kolmas kasutaja soovis jääda tundmatuks
c)
importijad
-
Brenntag BV (Madalmaad)
-
Brenntag Sp.z o.o. (Poola)
-
Norkem Limited (Ühendkuningriik)
-
Geratech Marketing (Belgia)
d)
eksportivad tootjad Indias
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
eksportivad tootjad HRV-s
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd ja Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (‘Shandong Fengyuan Group’)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd ja Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (‘Shanxi Reliance Group’)
1.3. Uurimisperiood
(9)
Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 201031. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(10)
Vaatlusalune toode on oksaalhape, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) number on 0028635-1 ja CASi (Chemical Abstracts Service) number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 alla ning see pärineb Indiast ja HRVst. Esineb kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata oksaalhape ja rafineeritud oksaalhape. Rafineeritud oksaalhapet, mida toodetakse ainult HRVs, valmistatakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise abil; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid.
(11)
Oksaalhapet kasutatakse mitmel erineval otstarbel, näiteks taandava reagendi või pleegitusainena, ravimisünteesis ja kemikaalide valmistamisel.
2.2. Samasugune toode
(12)
Uurimise käigus on selgunud, et liidus liidu tootmisharus toodetaval ja müüdaval oksaalhappel, India ja HRV siseturu jaoks toodetaval ja müüdaval oksaalhappel ning Indiast ja HRVst liitu imporditud oksaalhappel on sarnased keemilised ja füüsikalised põhiomadused ning lõppkasutus.
(13)
Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. India
3.1.1. Sissejuhatavad märkused
(14)
Kontrollkäigu ajal Indias ei esitanud üks äriühing nõutud teavet õigeaegselt ega ka mitte nõutavas vormis. Seetõttu ei olnud komisjonil võimalik kontrollida dumpinguvastase küsimustiku vastustes esitatud teavet. Äriühingule saadeti kirjalik teade selle kohta, et teda ei pruugita arvestada koostööpartnerina ning järeldused võidakse teha kättesaadava teabe põhjal. Äriühing taotles oma vastuses kergendavate asjaolude arvestamist, mis siiski ei viinud teistsuguste järeldusteni. Seega on nimetatud äriühingu suhtes kohaldatud artiklit 18 ning järeldused on tehtud kättesaadava teabe põhjal. Niisiis käsitatakse vaid üht India eksportivat tootjat käesolevas uurimises koostööd tegevana.
3.1.2. Normaalväärtus
(15)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas samasuguse toote omamaine müük eksportivalt tootjalt sõltumatutele klientidele oli tüüpiline. Kuna kõnealune müük moodustas rohkem kui 5 % vaatlusaluse toote müügimahust liitu, järeldatakse, et samasuguse toote kogumüük oli tüüpiline.
(16)
Seejärel uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa samasuguse toote kogumüügist moodustas omamaine kasumlik müük sõltumatutele klientidele.
(17)
Kui kasumliku müügi määr ulatub vähemalt 80 protsendini kogumüügist, arvutatakse normaalväärtus kogumüügi, sealhulgas ka kahjumliku müügi põhjal. Teisalt arvutatakse normaalväärtus ainult kasumliku müügi põhjal juhul, kui kasumlik müük moodustab vähem kui 80 %, kuid rohkem kui 20 % kogumüügist ning kui kaalutud keskmine kogukulu on suurem kui kaalutud keskmine hind. Müüki käsitatakse kasumlikuna juhul, kui ühikuhind on tootmiskuludega võrdne või ületab seda.
(18)
Komisjoni poolt läbi viidud omamaise müügi analüüs näitas, et 41 % vaatlusaluse toote kogumüügist oli kasumlik ning kaalutud keskmine kogukulu oli endiselt kaalutud keskmisest hinnast kõrgem. Seega arvutatakse normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmise hinnana.
3.1.3. Ekspordihind
(19)
India eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse liidu sõltumatutele klientidele. Seetõttu on ekspordihinnad algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt kehtestatud sõltumatute klientide poolt liitu eksporditud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
3.1.4. Võrdlus
(20)
Normaalväärtust võrreldakse ekspordihinnaga tehasehindade põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihindade õiglase võrdlemise tagamiseks kohandati nõuetekohaselt hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt.
(21)
Seega on kohandusi tehtud transpordikulude, kindlustuskulude, käitlemis- ja pakendamiskulude, laenukulude ja komisjonitasu osas.
3.1.5. Dumpingumarginaal
(22)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kehtestatakse dumpingumarginaal India koostööd tegeva tootja suhtes kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.
(23)
Sellest tulenevalt on ajutine dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril ilma tollimaksu tasumata äriühingu Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) puhul 22,8 %.
(24)
Et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste India eksportivate tootjate suhtes, määrati kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt esitatud liitu suunatud ekspordi mahtu vastava Eurostati statistikaga. Lähtudes tõsiasjast, et India koostöövalmiduse tase oli madal (38 %), leitakse, et kõikide ülejäänud India eksportijate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal tuleks kehtestada koostööd tegeva tootja kõige kõrgema dumpinguga tehingu põhjal.
(25)
Selle alusel kehtestati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 43,6 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.
3.2. Hiina Rahvavabariik
3.2.1. Turumajanduslik kohtlemine/individuaalne kohtlemine
(26)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit impordi normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
-
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
-
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning
-
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(27)
Üks HRV äriühingute rühm taotles turumajanduslikku kohtlemist ning esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kolme äriühingu jaoks, kes olid seotud vaatlusaluse toote tootmise ja turustamisega. Komisjon kontrollis seejärel esitatud teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(28)
Turumajanduslikku kohtlemist käsitlev uurimine näitas, et üks äriühing ei olnud täitnud 1.-3. kriteeriumi nõudeid. Esiteks ei suutnud äriühing näidata, et tema kulud kajastasid turuväärtusi märkimisväärse riikliku rahalise sekkumise tõttu, mis mõjutas äriühingu kulustruktuuri näiteks maksupuhkuste ja intressivabade laenude vormis. Teiseks leiti turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise käigus mitmeid tõsiseid puudujääke ja vigu äriühingu raamatupidamises ning tehti kindlaks, et auditeerimine ei vastanud rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) nõuetele. Kolmandaks leiti äriühingu maakasutusõiguse osas varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud moonutusi. Täpsemalt oli äriühing omandanud maakasutusõiguse sertifikaadi lepingutingimusi täitmata või täissummat maksmata.
(29)
Lisaks ei olnud rühma teine äriühing suuteline tõestama, et ta vastas 2. kriteeriumi tingimustele, lähtudes tõsiasjast, et äriühingul puudus sõltumatult auditeeritud raamatupidamisarvestus.
(30)
Komisjon teavitas asjaomaseid äriühingute rühmi ja kaebuse esitajat turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise kohta tehtud järeldustest ning andis neile märkuste esitamise võimaluse. Ka HRV ametiasutusi teavitati tehtud järeldustest. Ühtegi märkust komisjonile ei esitatud.
(31)
Eespool esitatut silmas pidades jõuti järeldusele, et rühma kaks äriühingut ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Vastavalt liidu väljakujunenud tavale kontrollida, kas äriühingute rühm tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele, keelduti kogu rühmale turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest.
(32)
Nagu märgitud põhjenduses 6, taotlesid mõlemad koostööd tegevad Hiina äriühingute rühmad individuaalset kohtlemist. Kuna leiti, et mõlemad rühmad vastasid kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele, otsustati neile esialgu võimaldada individuaalset kohtlemist.
3.2.2. Võrdlusriik
(33)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(34)
Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Indiat sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. Ühtegi arvamust ei esitatud. Igal juhul peab komisjon Indiat sobivaks võrdlusriigiks, sest ainsa teise väljaspool liitu asuva tootjariigi Jaapani turg on monopoolne ja konkurentsile suletud ning oksaalhapet toodetakse unikaalse meetodi abil, mis ei ole HRV meetodiga võrreldav. India tootjad seevastu kasutavad tootmismeetodit, mis on HRV meetodiga võrreldav ja võimaldab siseturul konkureerida.
3.2.3. Normaalväärtus
(35)
Hiina äriühingud toodavad ja ekspordivad liitu kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata ja rafineeritud oksaalhapet. Rafineeritud oksaalhapet, mida võrdlusriigis ei toodeta, valmistatakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise abil; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid. Rafineeritud oksaalhappe tootmise lisakulud moodustavad rafineerimata oksaalhappe tootmisega võrreldes hinnanguliselt umbes 12 %. Seetõttu pidas komisjon sobivaks määrata mõlema oksaalhappe liigi jaoks kindlaks normaalväärtus.
(36)
Rafineerimata oksaalhappe puhul on normaalväärtus kindlaks määratud India jaoks kindlaks määratud normaalväärtuse põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Nagu on märgitud põhjenduses 18, määrati normaalväärtus kindlaks ainult kasumliku müügi põhjal. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on väljaspool võrdlusriiki toodetud rafineeritud oksaalhappe normaalväärtus arvutatud võrdlusriigis toodetud rafineerimata oksaalhappe tootmiskulude põhjal. Tootmiskulusid kohandatakse 12 % lisamise abil, võttes arvesse lisandunud tootmiskulusid (vt põhjendust 35) ning müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit.
(37)
Müügi-, üld- ja halduskulud määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt; võrdlusriigi koostööd tegev eksportiv tootja lisas rafineerimata oksaalhappe omamaise müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.
3.2.4. Ekspordihind
(38)
Kuna mõlemale rühmale võimaldati individuaalne kohtlemine, on ekspordihind kindlaks määratud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal.
(39)
Mõlemad HRV eksportivad tootjad eksportisid oksaalhapet liitu nendega seotud kaubandusettevõtjate kaudu, mille tõttu lisandus tootjatele makstud hinnale veel kasumimarginaal. Seda võetakse arvesse ekspordihinna võrdluses kindlaksmääratud normaalväärtusega (vt põhjendust 42).
3.2.5. Võrdlus
(40)
Rafineerimata oksaalhappe puhul võrreldi tehasehindade tasandi ekspordihinda võrdlusriigi jaoks kindlaksmääratud normaalväärtusega.
(41)
Rafineeritud oksaalhappe ekspordihinda tehasehindade tasandil võrreldi arvestusliku normaalväärtusega (vt põhjendust 36).
(42)
Et tagada normaalväärtuse või arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Eelkõige tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ettenähtud kohandus seotud kaubandusettevõtjatelt laekunud vahendustasude jaoks.
(43)
Siinjuures tuleks ära märkida komisjoni tähelepanek, et seotud hulgimüüjaid, kelle kaudu HRV eksportivad tootjad oksaalhapet ELi eksportisid, ei saa käsitada struktuurisiseste müügiosakondadena, sest nad kauplevad ka sõltumatutelt tarnijatelt pärit oksaalhappe ja teiste keemiatoodetega kas ekspordi ja/või omamaise müügi eesmärgil. Seetõttu järeldatakse, et nende hulgimüüjate funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava agendi omadega. Lähtuvalt sellest on hulgimüüjate hinna kasumimarginaal eemaldatud, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus. Kohandus on arvutatud ELi sõltumatu hulgimüüja kasumi ning vastava Hiina hulgimüüja müügi-, üld- ja halduskulude põhjal.
(44)
Lisaks võeti kohandamisel vastavalt vajadusele arvesse kaudseid makse, mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid kõikidel juhtudel, mil need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.
3.2.6. Dumpingumarginaal
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel nii, nagu eespool kirjeldatud.
(46)
Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ja Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste HRV eksportivate tootjate suhtes, määrati kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi eksportivate tootjate esitatud liitu suunatud ekspordi mahtu vastava Eurostati statistikaga.
(48)
Lähtudes sellest, et HRV koostöövalmiduse tase oli madal (umbes 46 %), leitakse, et kõigi ülejäänud HRV eksportijate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal peaks põhinema koostööd tegevate eksportijate kõige kõrgema dumpinguga tehingul.
(49)
Selle alusel kehtestati esialgseks üleriigilise dumpingumarginaali suuruseks 52,2 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.
4. KAHJU
4.1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(50)
Kaebuse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council (CEFIC)) äriühingu Oxaquim S.A (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel, kes on oksaalhappe tootja liidus ja kelle toodang moodustas uurimisperioodi ajal olulise osa liidu kogutoodangust. Teine liidu tootja Clariant ei olnud uurimise algatamise vastu, kuid otsustas koostööst loobuda. Liidus ei ole praegu ühtki teist vaatlusalust toodet eksportivat tootjat. Seetõttu moodustavad tootjad Oxaquim S.A. ja Clariant liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ehk 100 % liidu tootmisest. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”.
(51)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet kahe tootja, Oxaquim S.A. ja Clariant, kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning kaebuse esitajalt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid. Seega toodeti liidus vaatlusalust toodet vaatlusalusel perioodil kokku vahemikus 11 000 - 15 000 tonni.
4.2. Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine
(52)
Leiti, et üks liidu tootja kasutas teatavat osa oksaalhappe toodangust oksalaatide (tetraoksalaadi, acetosella ja kaaliumbioksalaadi) tootmise vahesaadusena. Selleks viidi oksaalhape lihtsalt arvet esitamata äriühingusiseselt üle. Suletud turu jaoks ettenähtud oksaalhape ei jõudnud vabale turule ja nii ei konkureeri see otseselt imporditud vaatlusaluse tootega. Seevastu vabaturul müümiseks ettenähtud toodang osutus imporditud vaatlusaluse tootega otseselt konkureerivaks.
(53)
Et luua liidu tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik pilt, koguti ja analüüsiti oksaalhappega seotud kogu tegevust käsitlevaid andmeid ning seejärel tehti kindlaks, kas toodang oli ette nähtud suletud turu või vabaturu jaoks.
(54)
Järgmiste liidu tootmisharu käsitlevate majandusnäitajate osas leiti, et analüüsi ja hindamise puhul tuli keskenduda vabaturul valitsevale olukorrale: müügimaht ja -hinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, tasuvus, investeeringute tasuvus ja sularahavood.
(55)
Muude majandusnäitajate puhul tehti uurimise käigus siiski kindlaks, et neid saab põhjendatult uurida üksnes kogu tegevust vaadeldes. Tootmine (nii suletud kui ka vabale turule suunatud), tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime sõltub tõepoolest tegevusest tervikuna, olenemata sellest, kas toode on ette nähtud suletud turul või vabaturul müümiseks.
4.3. Liidu tarbimine
(56)
Lähtuvalt sellest, et oksaalhape on osa CN-koodist, mis hõlmab ka muid tooteid, ei olnud impordimahtu võimalik Eurostati andmetele tuginedes kindlaks määrata. Seega määrati tarbimine kindlaks impordimahtude andmete põhjal, mille esitas kaebuse esitaja ning mida võrreldi asjaomaste riikide eksportivate tootjate esitatud kontrollitud andmete ja liidu tootmisharu müügi kogumahuga liidu turul.
(57)
Arvestades tarnijate väikest arvu ja vajadust kaitsta konfidentsiaalset äritegevusega seotud teavet vastavalt algmääruse artiklile 19, on vaatlusaluse perioodi tarbimise muutumine indekseeritud.
Tabel 1
Tarbimine liidus
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Tarbimine kogu turul
100
124
61
95
(58)
2008. aastal leidis liidu kogutarbimises aset järsk tõus (24 %), samas kui järgneva aasta jooksul kahanes tarbimine 50 % võrra enne uut tõusu uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes tarbimine ELi turul vaatlusaluse perioodi ajal 5 % võrra.
5. IMPORT ASJAOMASTEST RIIKIDEST
5.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(59)
Komisjon uuris, kas algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt on HRVst ja Indiast pärit oksaalhappe importi vaja hinnata kumulatiivselt.
(60)
HRVst ja Indiast pärit impordi mõju osas näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga importi ei saa pidada tähtsusetuks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.
(61)
Mis puutub konkurentsitingimustesse ühelt poolt HRVst ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi ning teiselt poolt HRVst ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote vahel, siis näitas uurimine, et need olid sarnased. Täpsemalt müüakse imporditud tooteid samade müügikanalite kaudu ja samasugustele kliendikategooriatele, seega konkureerivad nad nii omavahel kui ka liidus toodetud oksaalhappega.
(62)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning HRVst ja Indiast pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt.
5.2. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(63)
Uurimine näitas, et oksaalhappe import HRVst ja Indiast on kujunenud järgmiselt.
Tabel 2
Import HRVst ja Indiast
Impordi maht (tonni)
2007
2008
2009
IP
HRV ja India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007 = 100)
100
154
62
104
Turuosa
(Indeks 2007 = 100)
100
125
101
110
Allikas: kaebuse esitajalt ja küsimustike vastustest pärinev teave
(64)
Impordi maht asjaomastest riikidest suurenes vaatlusaluse perioodi vältel 4 % võrra, samas vähenes ELi turu kogutarbimine samal ajavahemikul 5 % võrra (vt eespool esitatud tabel 1). Esitatud tabelist nähtub, et ka turuosa tõusis märkimisväärselt - 2007. ja 2008. aasta vahel 25 % ning vaatlusaluse perioodi vältel 10 %.
5.3. Dumpinguhindadega impordi hinnad ja hindade allalöömine
(65)
Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmised hinnad kujunesid järgmiselt.
Tabel 3
HRVst ja Indiast pärit impordi hinnad
Impordihinnad (eurot tonni kohta)
2007
2008
2009
IP
HRV ja India
470
641
474
545
(Indeks 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Impordi hinnad tõusid 2007. ja 2008. aasta vahel 36 % võrra ja langesid 2007. aasta tasemele tagasi 2009. aastal. Hinnad tõusid uurimisperioodil taas umbes 15 % võrra. Vaatlusperioodi ajal tõusid hinnad 16 % võrra. Siiski väärib märkimist, et impordihinnad langesid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 20 % võrra, hoolimata sel ajavahemikul aset leidnud peamiste sisendite (süsinikdioksiidi ja energia) hindade tõusust.
(67)
Hindade allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu, mis olid kujundatud liidu turu sõltumatute klientide jaoks ning kohandatud tehasehindade tasemele, st millest olid veokulud, allahindlused ja hinnavähendid maha arvatud, HRVst ja Indiast pärit koostööd tegevate eksportijate vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kujundatud liidu turu esimese sõltumatu kliendi jaoks, st millest olid allahindlused maha arvatud ja mis olid vajaduse korral kohandatud CIF-hindadega liidu tollipiiril koos nõuetekohaselt kohandatud tollivormistuskulude ja impordijärgsete kuludega.
(68)
Võrdlusest selgus, et HRVst ja Indiast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidu turul põhjustas uurimisperioodi ajal ELi tootmisharu hindade allalöömise 16,9 % kuni 34,6 % võrra. Selline hindade allalöömise tase ühildus negatiivsete hinnamuutustega turul, mis viis omakorda olulise hinnalanguseni.
6. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
6.1. Sissejuhatavad märkused
(69)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni.
(70)
Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikus, töötasud ja dumpingumarginaali suurus) hinnati liidu tootmisharu tasandil, samas kui mikromajanduslikud näitajad (varud, müügihinnad, tasuvus, rahavood, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja investeeringud, tootmiskulud) põhinesid ainsa koostööd tegeva liidu tootja poolt esitatud nõuetekohaselt kontrollitud küsimustikest saadud teabel.
(71)
Arvestades tõsiasja, et kahjuanalüüsiks vajalikud andmed on pärit peamiselt vaid ühest allikast, tuli liidu tootmisharuga seotud andmed indekseerida selleks, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
6.2. Liidu tootmisharu käsitlevad andmed (makromajanduslikud näitajad)
6.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 4
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Toodang (kogu turul)
100
101
89
106
Tootmisvõimsus (kogu turul)
100
100
77
77
Tootmisvõimsuse rakendamine (kogu turul)
100
101
116
138
(72)
Esitatud tabelis on andmed liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta; 2007. ja 2008. aastate veergudes on andmed ühe teise liidu tootja kohta, mis lõpetas 2008. aastal oksaalhappe tootmise.
(73)
Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, oli liidu tootmisharu toodang 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal ning enne järsku langust 2009. aastal suhteliselt stabiilne. Tootmine kasvas uurimisperioodi ajal. Üldiselt kasvas tootmine vaatlusalusel perioodil 6 % võrra.
(74)
Ühe teise liidu tootja tootmisüksuse sulgemise tõttu 2008. aastal langes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 2008. aastal järsult 23 % võrra.
(75)
Nende kahe teguri, st tootmismahu kasvu ja tootmisvõimsuse langemise kombinatsioon viis liidu kolmanda tootja tootmisüksuse sulgemise tõttu alates 2008. aastast tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse kasvuni 38 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul.
6.2.2. Müügimaht ja turuosa
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Müügimaht (kogu turul)
100
97
61
86
Turuosa (%)
100
79
99
91
(76)
2007. ja 2008. aasta müügimahud hõlmavad ka selle liidu tootja müüki, mis lõpetas 2008. aastal tootmise.
(77)
Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusaluse perioodi ajal 5 % võrra (vt põhjendus 58), vähenes samal ajal vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul 14 % võrra, mis väljendub turuosa 9-protsendilises kahanemises.
(78)
Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes palju rohkem (14 %) kui liidu tarbimine (5 %). Seetõttu vähenes samal ajal ka liidu tootmisharu turuosa 9 protsendipunkti võrra.
6.2.3. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
Tabel 6
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Töötajate koguarv
100
119
108
96
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) kokku
100
85
83
111
Töötasu aastas (kokku)
100
121
110
99
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
100
119
118
104
(79)
Töötajate arv vähenes vaatlusaluse perioodi ajal 4 % võrra. Tuleks märkida, et oksaalhappe tootmine ei ole töömahukas.
(80)
Vaatlusalusel perioodil kasvas tootlikkus ühe töötaja kohta 11 % võrra, samal ajal vähenes töötajate arv.
(81)
Kogu vaatlusaluse perioodi vältel vähenesid töötasud 1 % võrra. Pärast töötasude algset kasvu 21 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel langesid need jätkuvalt kuni uurimisperioodi alguseni.
6.2.4. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(82)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.
6.3. Koostööd tegevat liidu tootjat käsitlevad andmed (mikromajanduslikud näitajad)
6.3.1. Üldised märkused
(83)
Mikromajanduslike näitajate (müügihinnad, tootmiskulud, varud, tasuvus, rahavood, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja investeeringud) analüüs viidi läbi kaebuse esitaja tasandil vaid seetõttu, et teise ELi tootja käest ei saadud mingeid andmeid, nagu selgitatud põhjenduses 70.
6.3.2. Koostööd tegeva liidu tootja keskmised ühikuhinnad ja tootmiskulud
Tabel 7
Müügihinnad
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Keskmine ühiku müügihind
100
143
136
131
Allikas: küsimustiku vastus.
(84)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ELi turul tõusis vaatlusalusel perioodil 31 % võrra.
Tabel 8
Tootmiskulud
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Keskmine tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
100
103
102
98
Allikas: küsimustiku vastus
(85)
Uurimine näitas, et koostööd tegeva liidu tootja keskmine tootmiskulu oli aastate jooksul olnud suhteliselt stabiilne tänu tootmisprotsessi pidevale täiustamisele, mis oli võimalik vaid suurte investeeringute abil (vt tabelid 9 ja 11).
6.3.3. Varud
(86)
Vaatlusaluse toote laadi arvestades seda ei ladustata. Toode kuivab kiiresti ja paakub seejärel, seega tuleb toode pärast valmistamist viivitamatult transportida.
6.3.4. Tasuvus, rahavood, investeeringutasuvus ning kapitali ja investeeringute kaasamise võime
Tabel 9
Tasuvus
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Tasuvus (ELis)
- 100
4
-2
3
Allikas: küsimustiku vastus
(87)
Samasuguse toote tasuvus määrati kindlaks valimisse kaasatud äriühingute samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest.
(88)
Pärast suurte kahjude kandmist 2007. aastal saavutas kaebuse esitaja 2008. aastal väikese kasumi enne järjekordset kahjumisse jäämist 2009. aastal. Kaebuse esitaja teenis uurimisperioodi ajal väikese kasumi tänu tootmiskulude mõnede elementide vähenemisele, nagu näidatud tabelis 8.
Tabel 10
Rahavood
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Rahavood
- 100
3 054
1 994
868
Allikas: küsimustiku vastus
(89)
Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti tasuvuse arengut. Seetõttu olid rahavood 2007. aastal negatiivsed ja hoolimata olukorra mõningasest paranemisest 2008. aastal, vähenesid need 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning põhjustasid koostööd tegeva liidu tootja majandusliku olukorra halvenemise.
Tabel 11
Investeeringud
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Investeeringud kogu turul
100
111
185
277
Allikas: küsimustiku vastus
(90)
Tabelist on näha, et kaebuse esitaja suurendas oma investeeringuid vaatlusalusesse tootesse isegi siis, kui seisis vastamisi vähese tasuvusega. Investeeringuid tehti peamiselt uute tootmisvahendite rakendamisse ja uute tootmisprotsesside käivitamisse tõhususe parandamise eesmärgil. Investeeringute suurenemine näitab, et tootmisharul ei ole kapitali kaasamisega raskusi olnud, mis näitab selle jätkuvat elujõulisust.
(91)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 177 % võrra.
(92)
Tootmisprotsessi täiustamiseks investeeringuid suurendades näitas kapitalimahukas tootmisharu, et on endiselt võimeline kapitali kaasama; kuid seda võimet pärsib vähenev müügimaht ja kasvavad raskused rahavoogude loomisel.
Tabel 12
Investeeringutasuvus
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Investeeringutasuvus
- 100
13
-14
-51
Allikas: küsimustiku vastus
(93)
Investeeringute suurenemisest hoolimata ei saavutanud vaatlusaluse toote investeeringutasuvus siiski oodatud taset. Ehkki 2008. aastal on olukord mõnevõrra paranenud, jäi investeeringutasuvus vaatlusaluse perioodi ajal negatiivseks.
(94)
Seetõttu on tootmisharu kasv piiratud ning ilmselgelt viimastel aastatel tehtud investeeringute suhtes ebaproportsionaalne.
7. JÄRELDUS KAHJU KOHTA
(95)
Uurimine näitas, et mõnede kahjunäitajate suundumus on positiivne: tootmismaht kasvas 6 % võrra, tootmisvõimsuse rakendamine kasvas 38 % võrra, investeeringud kasvasid 177 % võrra, võimaldades äriühingule suhtelise kasumi (märkimisväärsest kahjumist 2007. aastal väikese kasumini uurimisperioodil) saavutamist. Siiski kahanesid liidu tootmisharu majanduslikku olukorda peegeldavad näitajad vaatlusalusel perioodil märgatavalt, nagu on näidatud eespool.
(96)
Ühe liidu tootja tootmisüksuse sulgemise järel kahanes müügimaht 14 % võrra. Tööhõivet tuli vähendada 4 % võrra ja tootmisvõimsus vähenes 23 % võrra. Kuigi tarbimine vähenes ainult 5 % võrra, kahanes turuosa peaaegu 9 % võrra. Seega oli tasuvus madal, mis mõjutas investeeringutasuvust ja rahavoogusid negatiivselt, eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Kulutasuvuse tase tõusis vaatlusalusel perioodil, kuid jäi uurimisperioodil väga madalaks ning on keskmise ajavahemiku jooksul tootmise säilitamiseks ebapiisav.
(97)
Kuigi üldine toodang kasvas, kaotas liidu tootmisharu siiski märkimisväärse turuosa. Samal ajal näitas dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest märkimisväärset tõusutrendi.
(98)
Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on uurimisperioodi vältel kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
8. PÕHJUSLIK SEOS
8.1. Sissejuhatus
(99)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas ELi tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
8.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(100)
Liidu oksaalhappe tarbimine kahanes vaatlusalusel perioodil 5 % võrra, samas kasvas dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest samal ajavahemikul rohkem kui 4 % võrra. Dumpinguhinnaga impordi suurim kasv leidis aset ajavahemikul 2007-2008, kui see kasvas 54 % võrra. Asjaomastest riikidest pärit import kasvatas nende turuosa 2007. ja 2008. aasta vahel 25 % võrra, mis langes kokku 21-protsendilise turuosa kahanemisega liidu tootmisharu turuosas sellel ajavahemikul.
(101)
Kui keskmised impordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 16 % võrra, lõid impordihinnad koostööd tegeva liidu tootja hinnad uurimisperioodil alla keskmiselt 21,9 % võrra, avaldades seeläbi liidu tootmisharule hinnasurvet ja hoides ära võimaluse, et koostööd tegev liidu tootja tõstab hinnad tulusamale tasemele.
(102)
Meenutagem, et liidu tootmisharu müügimaht langes oluliselt (- 14 %). Müügimahu vähenemine oli siiski teravamalt tajutavam kui nõudluse vähenemine ja see viis olukorrani, kus turuosas kaotati 9 protsendipunkti. Samas kasvas asjaomaste riikide tootmisharu turuosa 10 % võrra. Sellest järeldub, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on liidu tootmisharu turuosa suures osas üle võtnud.
(103)
Seetõttu leitakse, et surve tagajärjel, mida asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga import liidu turule tekitas, ei saanud liidu tootmisharu oma müügihindu vastavalt kasvanud tooraine- ja energiakuludele kohandada. See viis ka liidu tootmisharu turuosa vähenemise ja jätkuvalt viletsa tasuvuseni.
(104)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgu järeldusele, et asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsk kasv avaldas liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale olulist negatiivset mõju.
8.3. Muude tegurite mõju
(105)
Põhjusliku seose kontekstis uuritud muud tegurid on ELi turu nõudluse areng, toorainehinnad, liidu tootmisharu ekspordijõudlus, vaatlusaluse toote import muudest riikidest ning tootmisharusisene oksaalhappe kasutus ja majanduskriis.
8.3.1. Nõudluse kujunemine liidu turul
(106)
Nagu näidatud tabelis 1, tõusis liidu oksaalhappe tarbimine 2008. aastal 24 % võrra, samas vähenes see järgmisel aastal 39 % võrra, et siis uurimisperioodi ajal uuesti tõusta. Kokkuvõttes vähenes tarbimine ELi turul vaatlusaluse perioodi ajal 5 % võrra. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu oma turuosa.
(107)
Kuigi uurimise käigus selgus, et importi asjaomastest riikidest mõjutas ka nõudluse vähenemine liidu turul 2009. aastal, tasub märkida, et vaatlusalusel perioodil suutsid asjaomaste riikide eksportijad oma müügimahtu ja turuosa dumpinguhinnaga impordist tuleneva hinnasurve abil suurendada.
(108)
Seetõttu võetakse esialgu seisukoht, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise põhjustas peamiselt asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi järsk kasv ja asjaomaste riikide eksportijate hindade allalöömise praktika, mitte tarbimise vähenemine. Isegi kui nõudluse vähenemine põhjustas kahju, ei muuda see põhjusliku seose olemasolu liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.
8.3.2. Põhitooraine hinnad
(109)
Nagu näidatud tabelis 8, jäi keskmine tootmiskulu hoolimata järsust tõusust põhitooraine (suhkru) hinnas suhteliselt stabiilseks. Uurimise käigus selgus tõepoolest, et koostööd tegeva liidu tootja tootmiskulud ei järginud sama suundumust kui ühe oksaalhappe tootmise põhitooraine hindade areng. Keskmiste suhkruhindade järsku tõusu 50 % võrra vaatlusalusel perioodil on leevendanud koostööd tegeva liidu tootja tootmisprotsessi täiustamise eesmärgil tehtud investeeringud. Kokkuvõttes oli netomõju 12-protsendiline tootmiskulude vähenemine. Sellest hoolimata tõusid ühiku müügihinnad vaatlusalusel perioodil 31 % võrra, nagu näidatud tabelis 7. Leiti, et asjaomaste riikide eksportijate kohta kehtisid toorainete hindade arengu osas samasugused majanduslikud tingimused, sest ühiku impordihinnad järgisid sama suundumust kui liidu koostööd tegeva tootja ühikute müügihinnad, kuigi madalamal tasemel.
(110)
Kahjustava dumpingu puudumisel võiks eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt tootmiskulu erinevate koostisosade kujunemise kajastamise eesmärgil. Seda aga ei juhtunud. Koostööd tegev liidu tootja ei suutnud saavutada selle kapitalimahuka tootja ja tema rahavoogude jaoks vajalikku püsivat kasumimarginaali.
(111)
Sellest lähtuvalt jõuti esialgu järeldusele, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, millega koostööd tegevate liidu tootjate hinnad alla löödi, surus hinnad liidu turul alla ega võimaldanud koostööd tegeval liidu tootjal kulude katmiseks või mõistlikul tasemel kasumi teenimiseks müügihindu tõsta.
(112)
Arvestades, et tooraine hinnad mõjutasid ka asjaomaste riikide eksportijaid, jõuti esialgu järeldusele, et tooraine hindade tõus ei saanud vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju mõjutada.
8.3.3. Liidu tootmisharu eksporditegevus
Tabel 13
Ekspordimaht ja ühikuhinnad
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Eksport (tonnides)
100
80
140
152
Keskmine ekspordihind
100
104
103
91
Allikas: küsimustiku vastus
(113)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti muude teadaolevate tegurite hulgas, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, ka liidu tootmisharu eksporti, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
(114)
Analüüsimine näitas, et koostööd tegeva liidu tootja eksportmüük sõltumatutele klientidele moodustas vaatlusalusel perioodil olulise osa kogumüügist (ligikaudu 30 %). Vaatlusaluse perioodi ajal tõusis liidu koostööd tegeva tootja ekspordimaht 52 % võrra, samas kui ekspordimüügi ühikuhind vähenes oluliselt vastupidiselt koostööd tegeva liidu tootja märgatavalt tõusnud müügihinnale liidu piires. Uurimise käigus selgus, et eksport mängis tootmisvõimsuse rakendamise kõrgel tasemel hoidmise juures olulist rolli, sest sellega kaetakse püsikulud ja seadmete ostmiseks tehtavateks investeeringuteks vajalikud kulud. Kuigi eksportmüügi hinnad olid madalamad kui liidu turu hinnad, tulenesid need konkureerimisest odava oksaalhappega eksporditurgudel asjaomastest riikidest pärit eksportijate poolt. Uurimine näitas, et need ekspordid võimaldasid koostööd tegeval liidu tootjal leevendada ELi turul kantud kahju ning ei katkestanud seega asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.
8.3.4. Import muudest kolmandatest riikidest
(115)
Muudest kui asjaomastest riikidest pärit mis tahes impordi puudumise tõttu ei olnud sellel elemendil ELi turule mingit mõju.
8.3.5. Omatarbimine
(116)
Nagu märgitud põhjendustes 52 ja 55, on siseturule suunatud tarbimine piiratud sisesiiretega ühe liidu tootja piires, kui oksaalhape muudetakse ettevõttesiseselt oksalaatideks. Oksalaatide müügist tulenevad kasumid on märkimisväärsed ning võimaldasid tootjal oksaalhappe osas kantud kahjust hoolimata oma tegevust jätkata. Seetõttu ei aita see element kaasa olulisele kahjule, mida liidu tootmisharu kandis.
8.3.6. Majanduskriis
(117)
2009. aastal vähenes oksaalhappe tarbimine 2008. aastaga võrreldes poole võrra majanduskriisi tõttu, mis aitas kaasa liidu tootmisharu müügimahu (-40 %) ja müügiväärtuse (-45 %) vähenemisele. Siiski suutis tootmisharu sel perioodil hindade ligikaudu 5 protsendilise vähendamise tõttu turuosa suurendada (11 %) ning seeläbi kriisi negatiivseid mõjusid vähendada. Tõepoolest oli tootmisharu 2009. aastal lähedal nullkasumile.
(118)
Kuigi 2008.-2009. aasta majanduskriis võis liidu tootmisharu viletsatele tulemustele kaasa aidata, ei leitud, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel.
8.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(119)
Eespool esitatud analüüsist ilmnes, et vaatlusalusel perioodil suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus dumpinguhinnaga, mis uuringuperioodi ajal oli oluliselt madalam (ligikaudu 22 %) kui ELi tootmisharu küsitud hind ELi turul vaatlusaluse toote puhul.
(120)
Selline asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga mahu ja turuosa kasv saavutati hoolimata üldisest vaatlusalusel perioodil toimunud liidu turu nõudluse vähenemisest. Impordi kasvav turuosa langes kokku liidu tootmisharu turuosas samal ajavahemikul aset leidnud negatiivse suundumusega. Samal ajal täheldati liidu tootmisharu peamiste majandus- ja finantsnäitajate negatiivset arengut, nagu eespool näidatud.
(121)
Tarbimise vähenemine liidu turul 2009. aastal mõjutas liidu tootmisharu olukorda negatiivselt. Siiski ei saa arvata, et see ja teised tegurid võiksid olla nii mõjusad, et katkestada põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel.
(122)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, järeldatakse esialgu, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
9. LIIDU HUVID
9.1. Sissejuhatavad märkused
(123)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete võtmine kõnealusel konkreetsel juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
9.2. Liidu tootmisharu huvid
(124)
Liidu tootmisharu koosneb kahest ELi tootjast, kelle tehased asuvad eri liikmesriikides ja kes annavad samasuguse toote valmistamise ja müügiga tööd 30-50 inimesele.
(125)
Üks kahest liidu tootjast ei olnud uurimise algatamise vastu, kuid ei esitanud täiendavat teavet ega teinud uurimise käigus koostööd.
(126)
Liidu tootmisharu on asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Meenutagem, et enamik kahjunäitajaid näitas vaatlusalusel perioodil negatiivset suundumust. Mõju oli suur eelkõige liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajate, nagu tasuvuse, rahavoogude ja investeeringutasuvuse osas. Leitakse, et meetmete võtmata jätmise puhul ei oleks oksaalhappesektori taastumine piisav selleks, et liidu tootmisharu finantsolukord võiks paraneda ning edaspidine halvenemine oleks välistatud.
(127)
Eeldatakse, et meetmete kehtestamine taastab liidu turul hästitoimivad ja õiglased kaubandustingimused ning võimaldab liidu tootmisharul viia oksaalhappe hinnad seonduvate kuludega vastavusse. Võib eeldada, et meetmete kehtestamine võimaldab ELi tootmisharul vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast tagasi saada ning sellel oleks tootmisharu majanduslikule olukorrale ja tasuvusele positiivne lisamõju.
(128)
Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine HRVst ja Indiast pärit oksaalhappe impordile oleks liidu tootmisharu huvides.
9.3. Importijate huvid
(129)
Küsimustike vastused saadi kaheksalt sõltumatult importijalt. Kolm neist importis vaatlusalust toodet vaid väheses mahus ja sai hinnatõusu oma klientidele üle kanda. Mõned neist teatasid, et kaaluvad toote eemaldamist oma tootevalikust juhul, kui kehtestatakse dumpinguvastased meetmed.
(130)
Neljas importija väitis, et tema kliendid võivad kasutada seestöötlemise protseduuri kõikide lõpptoodete puhul, kasutades tootmisprotsessis oksaalhapet ja reeksportides seda EList välja. Seetõttu ei avaldaks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sellele importijale erilist mõju.
(131)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et meetmete kehtestamine ei peaks importijatele kokkuvõttes erilist mõju avaldama. Üldiselt on oksaalhappe kasumimarginaalid importijate jaoks märkimisväärselt kõrged ning nad loodavad hinnatõusud oma klientidele üle kanda.
9.4. Kasutajate huvid
(132)
Koostööd tegevate kasutajate panus liidu oksaalhappe tarbimisse uurimisperioodi vältel oli 22 %. Uurimine näitas, et rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappe kasutamise eristamine on kasutajaid silmas pidades ELi huvi tingimusele vastav. Koostööd tegev liidu tootmisharu valmistab rafineerimata oksaalhapet, samas kui teine, koostööst hoidunud ELi tootja valmistab rafineeritud oksaalhapet, mida kasutatakse peamiselt farmaatsia-, toiduaine- ja peene metallpulbri ekstraheerimissektoris.
(133)
Rafineerimata oksaalhappe kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamise korral tõstaks hindu koostööd tegev liidu tootmisharu, mis on ELi ainus tootja. Teisalt märkisid kasutajad ka seda, et täielik sõltuvus välismaisest impordist oleks ebasoovitav.
(134)
Nende kasutajate jaoks, kes toodavad puhastus- ja pleegitustooteid, on oksaalhape vaid väike osa sisenditest ning tõenäoliselt kannaksid nad dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu üle oma klientidele või muudaksid võimaluse korral toodete koostist, et kasutada oksaalhappe asemel asendustooteid.
(135)
Poleerimisvahendeid tootvate kasutajate jaoks moodustab oksaalhape peamise osa tootmissisendi kuludest ning on seega asendamatu. On ebatõenäoline, et kasutajad saaksid hinnatõusud täielikult klientidele üle kanda, sest EList väljaspool tegutsevad tootjad pakuvad neile konkurentsi. Siiski ekspordivad nad 95 % oma toodangust EList välja ning võiksid seestöötlemissüsteemi raames tollimaksu tagasi nõuda.
(136)
Neile kasutajatele, kes kasutavad oksaalhapet muul otstarbel, näiteks metallide taaskasutamisel vanametallist, moodustab oksaalhape olulise osa lõpptoote tootmise kogukuludest. Lõpptoote turg on väga muutlik. Oksaalhape on tootmisprotsessis asendamatu. Praegu ostab liidu peamine vanametalli taaskasutaja kogu vajaliku oksaalhappe liidu tootjatelt. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise abil saab tootmisharu valida, kui suurel määral ja kas ta üldse tollimaksude kehtestamisest kasu saamiseks hindu tõstab. Seetõttu on meetmete kehtestamise mõju selle kasutaja jaoks ebaselge. Arvestades siiski, et kõnealune kasutaja saab hetkel valmistoote müügist üsna väikest kasumit, avaldaks mis tahes hinnatõus negatiivset mõju, juhul kui ettevõte ei suuda hinnatõusu üle kanda.
(137)
„Rafineeritud” oksaalhapet kasutatakse muu hulgas ka teatavate metallide pulbrite tootmiseks. Oksaalhape moodustab tootmise kogukuludest märkimisväärse osa. Selles protsessis on oksaalhape asendamatu. Kõnealuse sektori kasum võib osutuda aga väga suureks. Kuna sellele sektorile on omased üheaastased lepingud, ei oleks hinnatõusu lühiajaline ülekandmine kerge. Arvestades aga, et madalaim kavandatav tollimaksumäär on 14,6 % ning et saavutatakse suur kasum, suudetakse hinnatõus lühiajaliselt enda kanda võtta.
(138)
Üks kasutaja väitis, et rafineeritud oksaalhappe tootmine ei olnud nõudluse rahuldamiseks piisav. Seda silmas pidades järeldati, et liidu puudujääk rafineeritud oksaalhappe toodangu ja selle tarbimise vahel oli ligikaudu 1 000 - 2 000 tonni aastas. Arvestades, et suur osa lõpptoodetest, mille jaoks rafineeritud oksaalhapet tootmisprotsessis kasutatakse, läheb eksportimisele, võivad kasutajad igal juhul soovi korral tegutseda seestöötlemise korra raames.
9.5. Järeldus liidu huvide kohta
(139)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgu järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid HRVst ja Indiast pärit oksaalhappe impordi suhtes kohaldatavate ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.
10. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
10.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(140)
Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
(141)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks määratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(142)
Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mis võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Leitakse, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutatav kasum oleks 8 % käibest ja seda kasumimarginaali võiks käsitada sobiva miinimumina, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.
(143)
Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8-protsendiline kasumimarginaal tootmiskuludele.
(144)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus; selleks võrreldi HRV ja India koostööd tegevate eksportivate tootjate kehtestatud kaalutud keskmist impordihinda, mida oli impordikulude ja tollimaksude arvesse võtmiseks vajalikul määral kohandatud, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteliike ELi turul. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast
10.2. Ajutised meetmed
(145)
Eespool esitatut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada HRVst ja Indiast pärit impordi suhtes ajutised dumpinguvastased meetmed madalamate dumpingu- ja kahjumarginaalide määrade tasemel.
(146)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit HRVst ja Indiast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(147)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(148)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.
(149)
Kindlaksmääratud dumpingu- ja kahjumarginaalid on järgmised:
Riik
Äriühing
Dumpingumarginaal
(%)
Kahjumarginaal
(%)
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Kõik teised äriühingud
43,6
50,7
HRV
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ja Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Kõik teised äriühingud
52,2
66,3
11. LÕPPSÄTTED
(150)
Mis tahes eksportival oksaalhappe tootjal HRVs, kes ei ole seni endast teatanud, arvates, et ei vasta turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise tingimustele, kuid kes leiab, et tuleks kehtestada eraldi tollimaksumäär, palutakse endast Euroopa Komisjonile teatada kümne päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (4)
(151)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist.
(152)
Tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks sellise oksaalhappe impordi suhtes, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) number on 0028635-1 ja CASi (Chemical Abstracts Service) number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 (TARICi kood 2917110091) alla ning pärineb Indiast ja HRVst.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Ajutine tollimaks
(%)
TARIC-i lisakood
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Kõik teised äriühingud
43,6
B999
HRV
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Kõik teised äriühingud
52,2
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 19. oktoober 2011