РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 25 ноември 2010 година
относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на държавите-членки, чиято парична единица е еврото
(преработена версия)
(ЕЦБ/2010/23)
(2011/66/ЕС)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), и по-специално член 32 от него,
като има предвид, че:
(1)
Решение ЕЦБ/2001/16 от 6 декември 2001 г. относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на участващите държави-членки от финансовата 2002 г. (1) е съществено изменяно няколко пъти (2). Поради необходимостта от допълнителни промени то следва да се преработи от съображения за яснота.
(2)
Съгласно член 32.1 от Устава на ЕСЦБ паричен доход е приходът, който се начислява на НЦБ при осъществяване на функцията по паричната политика. Съгласно член 32.2 от Устава на ЕСЦБ размерът на паричния доход на всяка НЦБ е равен на нейния годишен приход, получен от нейните активи срещу банкнотите в обращение и задълженията по депозити на кредитните институции. Тези активи се отчитат от НЦБ в съответствие с насоките на Управителния съвет. НЦБ следва да отчитат активите, резултат от осъществяването на функцията във връзка с паричната политика, като активи, държани срещу банкноти в обращение, и задължения по депозити на кредитни институции. Съгласно член 32.4 от Устава на ЕСЦБ размерът на паричния доход на всяка НЦБ се намалява с размер, равен на лихвите, платени от тази НЦБ по депозитите на кредитните институции в съответствие с член 19.
(3)
Съгласно член 32.5 от Устава на ЕСЦБ сумата на паричния доход на НЦБ се разпределя между тях пропорционално на внесените от тях дялове от капитала на Европейската централна банка (ЕЦБ).
(4)
Съгласно членове 32.6 и 32.7 от Устава на ЕСЦБ Управителният съвет е оправомощен да приема насоки за клиринга и сетълмента от ЕЦБ на салдата във връзка с разпределянето на паричния доход и да предприема всички други мерки, необходими за прилагането на член 32.
(5)
Съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 974/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно въвеждането на еврото (3) ЕЦБ и НЦБ пускат в обращение евробанкноти. Член 15 от същия регламент предвижда, че банкнотите, деноминирани в национална валутна единица, остават законно платежно средство в рамките на техните териториални граници най-късно до шест месеца след края на преходния период. Следователно годината на преминаване към парична наличност следва да се разглежда като особена година, тъй като банкнотите в обращение, деноминирани в национални валутни единици, могат все още да представляват значителен дял от банкнотите в обращение.
(6)
Член 15, параграф 1 от Насоки ЕЦБ/2006/9 от 14 юли 2006 г. относно някои приготовления за преминаването към парична наличност в евро и за първоначалното зареждане и подзареждането с евробанкноти и монети извън Еврозоната (4) предвижда, че евробанкнотите, които са били първоначално заредени на правоимащи контрагенти, се дебитират от сметки на тези контрагенти при тяхната НЦБ по номиналната им стойност съгласно следния „модел на линейно дебитиране“: общата сума на първоначално заредените банкноти се дебитира на три равни части на датата на сетълмент на първата, четвъртата и петата основна операция по рефинансиране на Евросистемата, след датата на преминаване към парична наличност. При изчисляването на паричния доход за годината на преминаване към парична наличност следва да се взема предвид този „модел на линейно дебитиране“.
(7)
Настоящото решение е свързано с Решение ЕЦБ/2010/29 от 13 декември 2010 г. относно емитирането на евробанкноти (5), което предвижда, че ЕЦБ и НЦБ емитират евробанкноти. Решение ЕЦБ/2010/29 предвижда евробанкнотите в обращение да се разпределят между НЦБ пропорционално на внесените от тях дялове от капитала на ЕЦБ. Същото решение разпределя за ЕЦБ 8 % от общата стойност на евробанкнотите в обращение. Разпределянето на евробанкнотите между членовете на Евросистемата води до възникването на салда в рамките на Евросистемата. Олихвяването на тези салда в рамките на Евросистемата от евробанкнотите в обращение се отразява пряко върху дохода на всеки член на Евросистемата и поради това следва да бъде регулирано съгласно настоящото решение. Доходът, който се начислява за ЕЦБ от олихвяването на нейните вземания към НЦБ в рамките на Евросистемата, свързани с дела ѝ в евробанкнотите в обращение, следва по принцип да бъде разпределян между НЦБ в съответствие с Решение ЕЦБ/2010/24 от 25 ноември 2010 г. относно междинното разпределение на дохода на Европейската централна банка от евробанкноти в обращение и от ценни книжа, закупени по програмата за пазарите на ценни книжа (преработено) (6), пропорционално на техните дялове според алгоритъма за записване на капитала, за същата финансова година, в която е начислен.
(8)
Нетното салдо на вземанията и задълженията, в рамките на Евросистемата, от евробанкноти в обращение следва да се олихвява чрез прилагане на обективен критерий, определящ цената на парите. Във връзка с това лихвеният процент по основните операции по рефинансиране, използван от Евросистемата в търговете ѝ за основни операции по рефинансиране, се счита за подходящ.
(9)
Нетните задължения в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение следва да бъдат включени в базисния пасив при изчисляването на паричния доход на НЦБ съгласно член 32.2 от Устава на ЕСЦБ, тъй като те са равностойни на банкноти в обращение. Изплащането на лихви по салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение следователно ще доведе до разпределянето на значителна сума от паричния доход на Евросистемата между НЦБ, пропорционално на размера на внесените от тях дялове в капитала на ЕЦБ. Тези салда в рамките на Евросистемата следва да бъдат коригирани, за да се постигне постепенна адаптация на балансите и отчетите за приходите и разходите на НЦБ. Корекциите се основават на стойността на банкнотите в обращение на всяка НЦБ през периода, предшестващ въвеждането на евробанкнотите. След това тези корекции се прилагат ежегодно по фиксирана формула за не повече от пет години.
(10)
Корекциите на салдата в рамките на Евросистемата за евробанкноти в обращение са изчислени така, че да компенсират всяко значително изменение в позициите за дохода на НЦБ вследствие на въвеждането на евробанкнотите и последващото разпределяне на паричния доход.
(11)
Общите правила на член 32 от Устава на ЕСЦБ се прилагат също и за дохода, получен от отписване на евробанкноти, които са изтеглени от обращение.
(12)
Съгласно член 32.5 от Устава на ЕСЦБ сумата на паричния доход на НЦБ се разпределя между НЦБ пропорционално на внесените от тях дялове в капитала на ЕЦБ. Съгласно член 32.7 от Устава на ЕСЦБ Управителният съвет е компетентен да предприема всички други мерки, които са необходими за прилагането на член 32. Това включва правомощието да вземе предвид други обстоятелства, когато решава относно разпределението на дохода, получен от отписването на изтеглени от обращение евробанкноти. В това отношение принципите на равнопоставеност и справедливост налагат да се вземе предвид периодът, през който изтеглените от обращение евробанкноти са били емитирани. Поради това алгоритъмът за разпределяне на този специфичен доход трябва да отразява съответния дял от капитала на ЕЦБ и продължителността на фазата на емитиране.
(13)
Изтеглянето на евробанкноти от обращение е необходимо да се уреди с отделни решения, взети съгласно член 5 от Решение ЕЦБ/2003/4 от 20 март 2003 г. относно купюрите, спецификациите, възпроизвеждането, замяната и изтеглянето от обращение на евробанкноти (7),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Определения
За целите на настоящото решение:
а)
„НЦБ“ е националната централна банка на държава-членка, чиято парична единица е еврото;
б)
„базисни пасиви“ означава сумата на съответните пасиви по баланса на всяка НЦБ, които са посочени в приложение I към настоящото решение;
в)
„специално предназначени активи“ означава сумата от активи, държани срещу базисните пасиви в баланса на всяка НЦБ, които са упоменати в приложение II към настоящото решение;
г)
„салда в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение“ означава вземанията и задълженията, възникващи между дадена НЦБ и ЕЦБ и между дадена НЦБ и другите НЦБ в резултат от прилагането на член 4 от Решение ЕЦБ/2010/29;
д)
„алгоритъм за записване на капитала“ са дялове на НЦБ, изразени в проценти, в записания капитал на ЕЦБ, които са резултат от прилагането спрямо НЦБ на теглата в алгоритъма по член 29.1 от Устава на ЕСЦБ и приложим за съответната финансова година;
е)
„кредитна институция“ е или а) кредитна институция по смисъла на член 2 и член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (8), както са въведени в националното законодателство, която подлежи на надзор от компетентен орган; или б) друга кредитна институция по смисъла на член 123, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, подлежаща на проверка със сравним стандарт с надзора от страна на компетентен орган;
ж)
„хармонизиран баланс“ означава хармонизираният баланс по приложение VIII към Насоки ЕЦБ/2010/20 от 11 ноември 2010 г. относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (преработени) (9);
з)
„референтна лихва“ означава последният пределен лихвен процент, използван от Евросистемата при търговете ѝ за основните операции по рефинансиране съгласно параграф 3.1.2 от приложение I към Насоки ЕЦБ/2000/7 от 31 август 2000 г. относно инструментите и процедурите на паричната политика на Евросистемата (10). Когато в един и същ ден се извършва сетълмент на повече от една основна операция по рефинансиране, се използва проста средна стойност на пределните лихвени проценти от паралелно проведените операции;
и)
„дата на преминаване към парична наличност“ означава датата, на която евробанкнотите и евромонетите придобиват статута на законно платежно средство в дадена държава-членка, чиято парична единица е еврото;
й)
„референтен период“ означава период от 24 месеца, започващ 30 месеца преди датата на преминаване към парична наличност;
к)
„година на преминаване към парична наличност“ означава период от 12 месеца, започващ на датата на преминаване към парична наличност;
л)
„ежедневен референтен обменен курс“ означава ежедневният референтен обменен курс, който се основава на редовната ежедневна процедура за съгласуване между централните банки във или извън Европейската система на централните банки, която обикновено се извършва в 14,15 часа централноевропейско време;
м)
„изтеглени от обращение евробанкноти“ са всеки вид или серия евробанкноти, които са изтеглени от обращение с решение на Управителния съвет, взето на основание член 5 от Решение ЕЦБ/2003/4;
н)
„алгоритъм за емитиране“ е средният алгоритъм за записване на капитала през фазата на емитиране на даден вид или серия на изтеглени от обращение евробанкноти;
о)
„фаза на емитиране“ за видовете или сериите евробанкноти е периодът, започващ на датата, на която първата емисия евробанкноти от този вид или серия е записана в базисните пасиви, и приключващ на датата, на която последната емисия евробанкноти от този вид или серия е записана в базисните пасиви;
п)
„отписване“ е заличаване на изтеглените от обращение евробанкноти от балансовата позиция „Банкноти в обращение“.
Член 2
Салда в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение
1. Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се изчисляват ежемесечно и се записват в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ на първия работен ден от месеца с вальор последният работен ден от предходния месец.
Когато дадена държава-членка приеме еврото, изчисляването на салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение, съгласно първа алинея, се записва в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност.
Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се изчисляват, за периода от 1 януари до 31 януари от първата година, от която се прилага всяко петгодишно преразглеждане съгласно член 29.3 от Устава на ЕСЦБ, на база на коригирания алгоритъм за записване на капитала, приложим към салдото за всички евробанкноти в обращение на 31 декември от предходната година.
2. Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение, включително онези, произтичащи от прилагането на член 4 от настоящото решение, се олихвяват с референтната лихва.
3. Олихвяването, посочено в параграф 2, се извършва на тримесечна база чрез плащания през системата TARGET2.
Член 3
Метод за измерване на паричния доход
1. Сумата на паричния доход на всяка НЦБ се определя чрез измерване на действителния доход, който е получен от специално предназначените активи, записани в нейните счетоводни книги. Като изключение от това се счита, че златото не носи доход и че ценните книжа, държани за целите на паричната политика съгласно Решение ЕЦБ/2009/16 от 2 юли 2009 г. относно изпълнението на програмата за закупуване на обезпечени облигации (11), носят доход на референтната дата.
2. Когато сумата на специално предназначените активи на дадена НЦБ надвишава или е по-малка от сумата на нейните базисни пасиви, разликата се компенсира, като към размера на разликата се прилага референтната лихва.
Член 4
Корекции на салдата в рамките на Евросистемата
1. За целите на изчисляването на паричния доход салдата на всяка НЦБ в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се коригират чрез компенсаторна сума, определена по следната формула:
C = (К - A) × S
където:
C
е компенсаторната сума,
К
е сумата в евро за всяка НЦБ, получена в резултат от прилагането на алгоритъма за записване на капитал към средната стойност на банкнотите в обращение по време на референтния период, по която сумата на банкнотите в обращение, деноминирани в националната валута на дадена държава-членка, която приема еврото, се преизчислява в евро по ежедневния референтен обменен курс през референтния период,
А
е средната стойност в евро за всяка НЦБ от банкнотите в обращение по време на референтния период, преизчислена в евро по ежедневния референтен обменен курс през референтния период,
S
е коефициентът по-долу за всяка финансова година, започваща от датата на преминаване към парична наличност:
Финансова година
Коефициент
Година на преминаване към парична наличност
1
Година на преминаване към парична наличност плюс една година
0,8606735
Година на преминаване към парична наличност плюс две години
0,7013472
Година на преминаване към парична наличност плюс три години
0,5334835
Година на преминаване към парична наличност плюс четири години
0,3598237
Година на преминаване към парична наличност плюс пет години
0,1817225
2. Сборът на компенсаторните суми на НЦБ е 0.
3. Компенсаторните суми се изчисляват всеки път, когато държава-членка приема еврото или когато се променя алгоритъмът за записване на капитала на ЕЦБ.
4. Когато НЦБ се присъединява към Евросистемата, нейната компенсаторна сума се разпределя между другите НЦБ пропорционално на съответните дялове на другите НЦБ в алгоритъма за записване на капитала, със знак (+/-) обърнат, и е добавка към компенсаторните суми, които вече важат за другите НЦБ.
5. Компенсаторните суми и счетоводните вписвания за уравняване на тези компенсаторни суми се записват в отделни сметки в рамките на Евросистемата в счетоводните книги на всяка НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност и със същия вальор за всяка следваща година от периода на корекцията. Счетоводните вписвания за уравняване на компенсаторните суми не се олихвяват.
6. Чрез дерогация от параграф 1 при настъпването на специфични обстоятелства, свързани с промени в моделите на банкнотното обращение, както е посочено в приложение III към настоящото решение, салдата в рамките на Евросистемата на всяка НЦБ от евробанкноти в обращение се коригират в съответствие с разпоредбите на споменатото приложение.
7. Корекциите на салдата в рамките на Евросистемата, предвидени в настоящия член, престават да се прилагат от първия ден на шестата година след съответната година на преминаване към парична наличност.
Член 5
Изчисляване и разпределяне на паричния доход
1. Изчисляването на паричния доход на всяка НЦБ се извършва от ЕЦБ ежедневно. Изчисляването се основава на счетоводни данни, предоставени на ЕЦБ от НЦБ. ЕЦБ информира НЦБ за натрупаните суми всяко тримесечие.
2. Сумата на паричния доход на всяка НЦБ се намалява със сума, равна на всяка лихва, начислена или платена по пасиви, включени в базисните пасиви, и в съответствие с всяко решение на Управителния съвет, съгласно втори параграф от член 32.4 на Устава на ЕСЦБ.
3. Разпределянето на паричния доход на всяка НЦБ се извършва пропорционално на алгоритъма за записване на капитала в края на всяка финансова година.
Член 6
Изчисляване и разпределяне на дохода, получен от отписването на евробанкноти
1. Изтеглените от обращение евробанкноти остават част от базисните пасиви, докато бъдат заменени или отписани, според това кое от тези събития настъпва първо.
2. Управителният съвет може да реши да отпише изтеглени от обращение евробанкноти, като в този случай определя датата на отписването и общия размер на провизията, която се прави за онези изтеглени от обращение евробанкноти, за които все още се очаква да бъдат обменени.
3. Изтеглените от обращение евробанкноти се отписват, както следва:
а)
На датата на отписването балансовите позиции „Банкноти в обращение“ на ЕЦБ и НЦБ се намаляват с общата стойност на изтеглените евробанкноти, които все още са в обращение. За тази цел действителната стойност на изтеглените от обращение евробанкноти, които са били пуснати в обращение, се коригира пропорционално на стойностите им, изчислени в съответствие с алгоритъм за емитиране, и разликата се покрива от ЕЦБ и НЦБ.
б)
Коригираната стойност на изтеглените от обращение евробанкноти се отписва от балансовата позиция „Банкноти в обращение“ и се пренася в отчетите за приходите и разходите на НЦБ.
в)
Всяка НЦБ създава провизия за изтеглени от обращение евробанкноти, за които все още се очаква да бъдат обменени. Провизията е равна на съответния дял на НЦБ в общата стойност на провизията, изчислена, като се използва алгоритъмът за емитиране.
4. Изтеглените от обращение евробанкноти, които се обменят след датата за отписването, се записват в счетоводните книги на НЦБ, която ги е приела. Размерът на входящите потоци на изтеглените от обращение евробанкноти се преразпределя между НЦБ поне веднъж годишно въз основа на алгоритъма за емитиране, като разликите се компенсират от НЦБ. Всяка НЦБ компенсира с провизиите на пропорционална основа, а ако сумата на входящите потоци превишава провизиите, вписва съответния разход в отчета за приходите и разходите.
5. Управителният съвет прави ежегоден преглед на общата стойност на провизията.
Член 7
Отмяна
Решение ЕЦБ/2001/16 се отменя. Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение V.
Член 8
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на 31 декември 2010 г.
Съставено във Франкфурт на Майн на 25 ноември 2010 година.
EUROOPA KESKPANGA OTSUS,
25. november 2010,
eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta
(uuesti sõnastatud)
(EKP/2010/23)
(2011/66/EL)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 32,
ning arvestades järgmist:
(1)
6. detsembri 2001. aasta otsust EKP/2001/16 osalevate liikmesriikide keskpankade 2002. majandusaasta emissioonitulu jaotuse kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud (2). Kuna otsust tuleb täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
(2)
EKPSi põhikirja artikli 32.1 kohaselt on emissioonitulu rahapoliitilise funktsiooni täitmisel riikide keskpankadele (RKPd) kogunev tulu. EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohaselt on iga RKP emissioonitulu võrdne tema aastatuluga, mis moodustub tema varadest, mis vastavad ringluses olevale sularahale, ja kohustustest krediidiasutuste ees seoses nende hoiustega. RKPd peavad need varad märgistama kooskõlas EKP nõukogu antavate suunistega. RKPd peaksid rahapoliitilise funktsiooni täitmisest tuleneva vara märgistama varana, mis vastab ringluses olevale sularahale ja krediidiasutuste hoiustest tulenevatele kohustustele. EKPSi põhikirja artikli 32.4 kohaselt vähendatakse iga RKP emissioonitulu summat summa võrra, mis on võrdne intressiga, mida see RKP maksab krediidiasutustele hoiustega seotud kohustustelt EKPSi põhikirja artikli 19 kohaselt.
(3)
Põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKP emissioonitulu summa nende vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali sissemakstud osadega.
(4)
EKPSi põhikirja artiklite 32.6 ja 32.7 kohaselt on EKP nõukogul pädevus anda suunised emissioonitulu jaotamisest tuleneva seisu arvelduseks, mida teeb EKP, ja võtma kõik muud EKPSi põhikirja artikli 32 rakendamiseks vajalikud meetmed.
(5)
Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutusele võtmise kohta) (3) artikli 10 kohaselt lasevad EKP ja RKPd käibele euros vääringustatud pangatähed. Nimetatud määruse artiklis 15 on sätestatud, et riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed jäävad oma kehtimisterritooriumi piires seaduslikuks maksevahendiks mitte kauem kui kuueks kuuks alates vastavast sularahavahetuse päevast. Seega tuleks sularahavahetuse aastat pidada eriliseks aastaks, sest ringluses olevad riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed võivad endiselt moodustada märkimisväärse osa ringluses olevatest pangatähtedest.
(6)
14. juuli 2006. aasta suunise EKP/2006/9 (euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) (4) artikli 15 lõikes 1 on sätestatud, et nõuetele vastavatele tehingupooltele eeljaotatud euro pangatähed debiteeritakse nende tehingupoolte RKP juures peetaval kontol nimiväärtusega kooskõlas järgmise lineaardebiteerimise mudeliga: eeljaotatud pangatähtede kogusumma debiteeritakse kolmes osas, sularahavahetuse päevale järgneva esimese, neljanda ja viienda eurosüsteemi põhilise refinantseerimistehingu arveldamise päeval. Sularahavahetuse aasta emissioonitulu arvutamisel tuleb nimetatud lineaarset debiteerimisvalemit arvesse võtta.
(7)
Käesolev otsus on seotud 13. detsembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/29 euro pangatähtede emiteerimise kohta, (5) milles on ette nähtud, et euro pangatähti emiteerivad EKP ja RKPd. Otsuses EKP/2010/29 on kehtestatud ringluses olevate euro pangatähtede jaotus RKPde vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali makstud osadega. Sama otsusega eraldatakse EKP-le 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. Euro pangatähtede jaotus eurosüsteemi liikmete vahel loob eurosüsteemisisesed saldod. Selliste eurosüsteemisiseste ringluses olevate euro pangatähtede saldode tasustamine mõjutab iga eurosüsteemi RKP tulusid ja seepärast tuleks selle suhtes kohaldada käesolevat otsust. Tulud, mida EKP saab RKPde eurosüsteemisiseste nõuete tasustamiselt, mis on seotud EKP osaga ringluses olevatest euro pangatähtedest, tuleks põhimõtteliselt jaotada RKPdele kooskõlas 25. novembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/24 ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ja väärtpaberituruprogrammi raames ostetud väärtpaberitelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu vahepealse jaotamise kohta (6) proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal.
(8)
Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste nõuete ja kohustuste netojääk intresside tasumisel tuleks rakendada objektiivset kriteeriumi, mis määratleks raha hinna. Sellega seoses peetakse asjakohaseks põhiliste refinatseerimistehingute intressimäära, mida eurosüsteem kasutab põhiliste refinatseerimistehingute pakkumistes.
(9)
EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohase RKPde emissioonitulu arvutamisel tuleks kohustuste baasi hulka arvata ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed netokohustused, sest need on samaväärsed ringluses olevate pangatähtedega. Ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisiseste saldode intressi arvelduse tulemuseks on seega eurosüsteemi emissioonitulu suurema osa jaotamine RKPde vahel proportsionaalselt nende poolt EKP kapitali makstud osadega. Neid eurosüsteemisiseseid saldosid tuleks korrigeerida, et võimaldada RKPde bilansside ja kasumiaruannete järkjärgulist kohandamist. Korrigeerimise aluseks peaks olema iga RKP ringluses olevate pangatähtede väärtus euro pangatähtede kasutuselevõtule eelnenud ajavahemiku jooksul. Kõnealuseid korrigeerimisi tuleks teha igal aastal kindla valemi kohaselt kuni viis aastat.
(10)
Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimine on välja arvutatud nii, et see kompenseeriks võimalikud märkimisväärsed muudatused RKPde tuludes, mis võivad tuleneda euro pangatähtede kasutuselevõtust ja sellele järgnevast emissioonitulu jaotamisest.
(11)
EKPSi põhikirja artiklis 32 sätestatud üldreegleid kohaldatakse ka tulule, mis tekib ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmisest.
(12)
EKPS põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKPde kogu emissioonitulu RKPde vahel vastavalt nende osale EKP sissemakstud kapitalis. Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 32.7 on EKP nõukogu pädevuses võtta vastu meetmeid, mis on vajalikud artikli 32 rakendamiseks. See hõlmab ka pädevuse võtta ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede kustutamisest tuleneva tulu jaotuse otsuse tegemisel arvesse muid tegureid. Seega on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt nõutav, et arvesse võetaks ajavahemikku, mille jooksul ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed emiteeriti. Selle konkreetse tulu jaotuse alus peab seetõttu arvestama nii vastavat osa EKP kapitalis kui ka emissiooni kestust.
(13)
Euro pangatähtede ringlusest kõrvaldamist tuleb reguleerida iseseisvate otsustega 20. märtsi 2003. aasta otsuse EKP/2003/4 (euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta) (7) artikli 5 alusel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) RKP- eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi keskpank;
b) kohustuste baas- kohustuste summa iga riigi keskpanga bilansis käesoleva otsuse I lisa kohaselt;
c) märgistatavad varad- kohustuste baasile vastav varade summa iga riigi keskpanga bilansis käesoleva otsuse II lisa kohaselt;
d) ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod- riigi keskpanga ja EKP või kahe riigi keskpanga vahelised nõuded ja kohustused, mis tulenevad otsuse EKP/2010/29 artikli 4 kohaldamisest;
e) kapitali märkimise alus- RKPde protsendina väljendatud osalused EKP kapitali märkimises, mis kehtivad vastaval majandusaastal ja mis saadakse, rakendades RKPde osakaalusid kapitali märkimise aluses EKPSi põhikirja artikli 29.1 tähenduses;
f) krediidiasutus- a) krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (8) artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 punkti a mõistes, vastavalt rakendussätetele riigi õiguses, mille üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus, või b) muu krediidiasutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel;
g) ühtlustatud bilanss- bilanss, mis on sätestatud 11. novembri 2010. aasta suunise EKP/2010/20 (Euroopa Keskpankade Süsteemi aruandluse ja raamatupidamise õigusliku raamistiku kohta) (9) VIII lisas;
h) viitemäär- viimane intressi piirmäär, mida eurosüsteem kasutab põhiliste refinatseerimistehingute pakkumistes 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) (10) I lisa punkti 3.1.2 kohaselt. Kui ühel ja samal päeval toimub mitme põhilise refinatseerimistehingu arveldus, kasutatakse samal ajal teostatud tehingute intressi piirmäärade aritmeetilist keskmist;
i) sularahavahetuse päev- päev, mil euro pangatähed ja mündid saavad eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi seaduslikuks maksevahendiks;
j) vaatlusperiood- ajavahemik, mis kestab 24 kuud ja algab 30 kuud enne sularahavahetuse päeva;
k) sularahavahetuse aasta- ajavahemik, mis kestab 12 kuud ja algab sularahavahetuse päeval;
l) päevakurss- igapäevane valuutavahetuse viitekurss, mis põhineb päevakooskõlastustel Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpankade ja muude keskpankade vahel ning toimub tavaliselt 14.15 Kesk-Euroopa aja järgi;
m) ringlusest kõrvaldatud pangatähed- mis tahes euro pangatähtede liik või seeria, mis on kõrvaldatud ringlusest otsuse EKP/2003/4 artikli 5 alusel tehtud EKP nõukogu otsuse alusel;
n) emissiooni jaotuse alus- kapitali märkimise keskmine alus ajavahemikul, mil emiteeriti ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede liigid või seeriad;
o) emissiooni ajavahemik- euro pangatähtede liigi või seeriaga seotud ajavahemik, mis algab päeval, kui selle liigi või seeria euro pangatähtede esmaemissioon kirjendatakse kohustuste baasis, ja lõpeb päeval, kui selle liigi või seeria pangatähtede viimane emissioon kirjendatakse kohustuste baasis;
p) mahakandmine- ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede kustutamine bilansikirjest „ringluses olevad pangatähed”.
Artikkel 2
Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod
1. Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod arvutatakse kuude kaupa ning need kirjendatakse EKP ja RKPde raamatupidamisarvestuses kuu esimesel pangapäeval eelmise kuu viimase pangapäeva väärtuspäevaga.
Kui liikmesriik võtab kasutusele euro, kirjendatakse esimeses lõikes osutatud ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod EKP ja RKPde raamatupidamises sularahavahetuse päeva väärtuspäevaga.
Eurosüsteemisisesed ringluses olevate euro pangatähtede saldod tuleb perioodil alates esimese aasta, millest alates viieaastast korrektsiooni EKPSi põhikirja artikli 29.3 kohaselt kohaldatakse, 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini arvutada kapitali märkimise korrigeeritud alusel, mida kohaldatakse eelmise aasta 31. detsembril ringluses olevatele euro pangatähtedele.
2. Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste saldode, sealhulgas käesoleva otsuse artikli 4 rakendamisest tulenevate saldode intressid makstakse viitemäära alusel.
3. Lõikes 2 osutatud tasustamine teostatakse TARGET2-maksetena kord kvartalis.
Artikkel 3
Emissioonitulu arvutamise meetod
1. Iga RKP emissioonitulu määratakse, mõõtes tegelikku tulu, mis tuleneb raamatupidamises kirjendatud märgistatavatest varadest. Sellest erandina ei loeta kulda tuluallikaks ning 2. juuli 2009. aasta otsuse EKP/2009/16 (tagatud võlakirjade ostu kava rakendamise kohta) (11) alusel rahapoliitika eesmärgil hoitavatest väärtpaberitest saadav tulu võetakse arvesse viitemäära alusel.
2. Kui RKP märgistatavate varade väärtus on suurem või väiksem kui tema kohustuste baasi väärtus, tasaarvestatakse see vahe, kohaldades vahe väärtuse suhtes viitemäära.
Artikkel 4
Eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimine
1. Emissioonitulu arvutamisel korrigeeritakse iga RKP euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseseid saldosid hüvitussumma võrra, mis määratakse kindlaks järgmise valemi kohaselt:
C = (K - A) × S,
kus:
C
on hüvitussumma,
K
on iga RKP jaoks eurosumma, mis saadakse, kohaldades kapitali märkimise alust vaatlusperioodil ringluses olnud pangatähtede keskmise väärtuse suhtes, kusjuures pangatähtede summa eurole ülemineva liikmesriigi vääringus esitatakse eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt,
A
on vaatlusperioodil ringluses olnud iga RKP pangatähtede keskmine väärtus eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt,
S
on iga majandusaasta puhul alates sularahavahetuse päevast järgmine koefitsient:
Majandusaasta
Koefitsient
Sularahavahetuse aasta
1
Sularahavahetuse aasta pluss üks aasta
0,8606735
Sularahavahetuse aasta pluss kaks aastat
0,7013472
Sularahavahetuse aasta pluss kolm aastat
0,5334835
Sularahavahetuse aasta pluss neli aastat
0,3598237
Sularahavahetuse aasta pluss viis aastat
0,1817225
2. RKPde hüvitussummade summa on 0.
3. Hüvitussummad arvutatakse iga kord, kui liikmesriik võtab kasutusele euro või kui EKP kapitali märkimise alus muutub.
4. RKP ühinemisel eurosüsteemiga jagatakse selle RKP hüvitussumma teiste RKPde vahel vastavalt RKPde osale kapitali märkimise aluses, kasutades vastupidist märki (+/-) ja see täiendab hüvitussummasid, mis kehtivad teiste RKPde vahel.
5. Hüvitussummad ja neid tasakaalustavad raamatupidamiskirjed kirjendatakse iga RKP raamatupidamises eraldi eurosüsteemisisestel kontodel, kusjuures väärtuspäevaks on sularahavahetuse päev ning sama kuupäev on väärtuspäev igal korrigeerimisperioodile järgneval aastal. Hüvitussummasid tasakaalustavaid raamatupidamiskirjeid ei tasustata.
6. Kui pangatähtede ringluses esinevad käesoleva otsuse III lisas osutatud asjaolud, korrigeeritakse iga RKP ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseseid saldosid vastavalt selle lisa ja mitte lõike 1 sätetele.
7. Käesolevas artiklis sätestatud eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimist ei kohaldata alates vastavale sularahavahetuse aastale järgneva kuuenda aasta esimesest päevast.
Artikkel 5
Emissioonitulu arvutamine ja jaotamine
1. Iga RKP emissioonitulu arvutab EKP iga päev. Arvutuste aluseks on raamatupidamisandmed, mille RKPd EKP-le esitavad. EKP teatab kumuleerunud summad RKPdele kord kvartalis.
2. Iga RKP emissioonitulu summat vähendatakse summa võrra, mis on võrdne intressidega, mis on kogunenud või mida makstakse seoses kohustuste baasi kuuluvate kohustustega ja kooskõlas kõigi EKPSi põhikirja artikli 32.4 teise lõigu põhjal tehtud EKP nõukogu otsustega.
3. Iga RKP emissioonitulu summa jaotamine proportsionaalselt kapitali märkimise alusega toimub iga majandusaasta lõpus.
Artikkel 6
Euro pangatähtede mahakandmisest tuleneva tulu arvestus ja jaotus
1. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed kuuluvad kohustuste baasi, kuni nad vahetatakse välja või kantakse maha, olenevalt kumb sündmus toimub esimesena.
2. EKP nõukogu võib teha otsuste ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmise kohta ning sel juhul määratleb ta mahakandmise kuupäeva ja eraldiste kogusumma, mis on vajalik nende ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede jaoks, mis kuuluvad vahetamisele.
3. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmine toimub järgmiselt:
a)
mahakandmise päeval vähendatakse EKP ja RKPde bilansikirjet „ringluses olevad pangatähed” summa võrra, mis vastab kõrvaldamisele kuuluvatele ringluses olevatele pangatähtedele. Selleks korrigeeritakse ringluses olnud ja sealt kõrvaldatud euro pangatähtede summad proportsionaalsete summade suhtes, mis on kooskõlas emissiooni jaotuse alusega, ja vahed tasaarvestatakse EKP ja RKPde vahel;
b)
ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede korrigeeritud summa kantakse maha bilansikirjel „Ringluses olevad pangatähed” ja kirjendatakse RKP kasumi ja kahjumi kontodel;
c)
iga RKP peab moodustama eraldise ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede jaoks, mis kuuluvad vahetamisele. Eraldise suurus peab vastama asjaomase RKP osale kogueraldises, mis arvutatakse emissiooni jaotuse alust kasutades.
4. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed, mis vahetatakse pärast mahakandmise kuupäeva, tuleb kirjendada selle RKP raamatupidamises, kes on need vastu võtnud. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed jaotatakse RKPde vahel vähemalt kord aastas emissiooni jaotuse aluse põhjal ja nad tasaarvestavad omavahel vahed. Juhul kui tulu ületab eraldist, tasaarvestab iga RKP proportsionaalse summa oma eraldisega ja kirjendab vastava kulu oma kasumi ja kahjumi kontol.
5. EKP nõukogu vaatab kogueraldise läbi kord aastas.
Artikkel 7
Kehtetuks tunnistamine
Otsus EKP/2001/16 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitletakse viidetena käesolevale otsusele ja lähtuda tuleb vastavustabelist V lisas.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2010.
Frankfurt Maini ääres, 25. november 2010