РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 2/2012 НА СЪВЕТА
от 4 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1890/2005 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито и окончателно събра временните мита, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от Китайската народна република, Индонезия, Тайван, Тайланд и Виетнам. В същото време процедурата във връзка с вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Малайзия и Филипините бе прекратена.
(2)
На 25 август 2009 г., вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 768/2009 (3), измени посочените по-горе мерки по отношение на един производител износител от Виетнам.
(3)
Регламентът, който доведе до налагането на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход, inter alia, от Китайската народна република (КНР) и Тайван, ще бъде наричан по-долу „първоначалният регламент“. Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент на засегнатите държави, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 август 2010 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute (EIFI, Европейски съвет по промишлените крепежни елементи) („заявителят“) от името на петима производители от Съюза: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. и Ugivis S.A., които представляват основна част, в този случай повече от 25 % от общото производство на крепежни елементи от неръждаема стомана в Съюза.
(5)
Искането бе ограничено до антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса с произход от КНР и Тайван („засегнатите държави“). Следователно антидъмпинговите мерки, наложени с първоначалния регламент върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход от Виетнам, Индонезия и Тайланд, не са предмет на настоящото преразглеждане.
(6)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от засегнатите държави, вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи, след обсъждане с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 19 ноември 2010 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(8)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или РПП). Прегледът на тенденциите, необходими за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатите държави.
(10)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, посочен в известието за откриване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители износители от засегнатите държави, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване. С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на тайванските производители износители, несвързаните вносители в Съюза и производителите от Съюза. Що се отнася до КНР, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие на разследването.
(13)
Тридесет и шест тайвански износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Десет от тях не можаха да бъдат взети предвид, тъй като изглежда, че те са само търговски дружества или не са изнасяли за Съюза по време на РПП. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие тайвански дружества, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители износители. Впоследствие едно включено в представителната извадка дружество прекрати своето съдействие. Останалите три дружества, включени в представителната извадка, представляваха 41,6 % от тайванския износ за ЕС по време на РПП.
(14)
Що се отнася до несвързаните вносители в Съюза, от осемте дружества, които предоставиха поисканата информация, трите най-големи, които представляваха почти 90 % от обема на вноса, съобщен от оказалите съдействие дружества, бяха подбрани за представителната извадка. Впоследствие само един вносител предостави отговор на въпросника.
(15)
Дванадесет производители от Съюза предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от шестима производители от Съюза. Впоследствие един производител от Съюза, включен в представителната извадка, прекрати своето съдействие. Останалите петима производители, включени в представителната извадка, представляваха 38 % от продажбите, извършени от всички производители от Съюза на несвързани клиенти в ЕС по време на РПП.
(16)
Комисията изпрати въпросници на страните, включени в представителната извадка, и на всички ползватели, за които се знаеше, че са засегнати. Както бе посочено по-горе, отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, трима производители износители от Тайван и един вносител. По време на настоящото разследване нито един от ползвателите, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес, нито се представи.
(17)
Както бе пояснено в съображения 13 и 15, един тайвански производител износител, включен в представителната извадка, и един производител от Съюза, включен в представителната извадка, решиха да не изпращат отговор на въпросника. В двата случая обаче бе преценено, че извадката, изготвена от останалите дружества, продължава да е представителна от гледна точка на съответните обеми на продажбите.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Bulnava S.r.l, Suello, Италия;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Германия;
-
Ugivis S.A, Belley, Франция;
б)
производители износители от Тайван
-
Arrow Fastener Co., Ltd. и свързаните с него износители, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. и свързания с него износител, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
в)
невързан вносител в Съюза:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Германия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в първоначалния регламент, а именно някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от КНР и Тайван, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и една и съща употреба и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Четири страни заявиха своя интерес и посочиха, че продуктите, класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10 и 7318 15 51, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като се твърди, че те не се произвеждат в Съюза. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като i) не бяха представени доказателства за това, че тези продукти са различни от гледна точка на основните физически и технически характеристики, и ii) обхватът на продукта не може по никакъв начин да бъде променян в рамките на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките.
(22)
След разгласяване на основните факти и съображения, на базата на които се препоръча запазване на съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), един от тайванските производители износители заяви, че крепежните елементи, изработени от два метала, не следва да се включват в обхвата на продукта поради значителните различия между крепежните елементи, изработени от два метала, и крепежните елементи от неръждаема стомана от гледна точка на единичната продажна цена, производствените разходи, основните физически и технически характеристики и приложенията. Въпреки това, както бе пояснено в съображение 21 по-горе, обхватът на продукта не може да бъде променен в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Това искане би могло да бъде разгледано в рамките на междинно преразглеждане на обхвата на продукта, което може да бъде поискано от дружеството.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. КНР
1.1. Предварителни бележки
(24)
Както бе пояснено по-горе, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при разследването.
(25)
Следователно констатациите относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да бъдат направени на базата на най-добрите налични данни, и по-специално на данните от Евростат и информацията, предоставена от промишлеността на Съюза в искането за преразглеждане. Официалните статистически данни на КНР за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от съобщените количества в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(26)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР не можаха да бъдат изчислени индивидуални дъмпингови маржове.
(27)
Съгласно искането за преразглеждане, износът от КНР за Съюза се е осъществявал на дъмпингови цени, като маржовете са варирали от 13,6 % до 61,8 %. Както бе посочено в известието за откриване, заявителят е сравнил експортните цени от КНР за Съюза с конструираната нормална стойност в Тайван, държавата аналог, използвана при първоначалното разследване.
(28)
Тъй като дружествата от КНР не оказаха съдействие, няма информация, която би позволила да се стигне до друго заключение. Освен това се посочва, че нормалната стойност, установена за единственото оказало съдействие тайванско дружество, бе сметната за значително по-висока от нормалната стойност, установена от заявителя в искането за разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Тъй като нищо не сочи, че експортните цени от КНР за Съюза са различни от тези в искането, вероятно е дъмпингът от КНР да е продължил да бъде упражняван на равнища, по-високи от тези, посочени в искането.
1.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(29)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, бе разгледана и вероятността от повтаряне на дъмпинга.
(30)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на производителите износители от КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите от КНР и техният износ за трети държави.
1.3.1. Неизползван капацитет на производителите износители от КНР
(31)
Тъй като няма достатъчно обществено достъпна информация за промишлеността в КНР в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, информацията, включена в искането за преразглеждане, бе използвана, за да се направи преценка на капацитета на КНР От нея става ясно, че от 2003 г. в КНР са инсталирани нови производствени съоръжения за крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от желязо и стомана (6), и на последвалия спад на вноса от КНР на този вид крепежни елементи в Съюза от 2009 г. насам, производителите от КНР разполагат със значителен неизползван производствен капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на разглеждания продукт, тъй като производството лесно може да се пренасочва между двата вида крепежни елементи.
1.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(32)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е попречило на разрастването на износа на разглеждания продукт от КНР. Дори напротив - по данни на Евростат обемът на вноса от КНР в Съюза е нараснал с 13 % между 2007 г. и РПП. Развитието на цените на вноса от КНР за същия период показа, че по данни на Евростат средната цена на вноса се е увеличила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява 59 % от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, износителите от КНР са били в състояние да увеличат обема на износа си и да понижат още повече своите цени за по-голямата част от изнесения разглеждан продукт.
1.3.3. Износ за трети страни
(33)
По отношение на обема и цените на износа от КНР за трети държави, трябва да се отбележи, че данните за износа от КНР засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 3 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно експортните данни не са много полезен източник на информация. Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР, не можа да бъде получена никаква друга информация относно износа от КНР за трети държави.
1.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(34)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от КНР все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. Действително, предвид съществуващия неизползван капацитет в КНР и факта, че вносът на разглеждания продукт в Съюза се е увеличил през разглеждания период, въпреки наличието на антидъмпингови мерки, производителите износители от КНР изглежда ще имат стимул да продължат да повишават своя износ за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
2. Тайван
2.1. Предварителни бележки
(35)
Посочва се, че с оглед на големия брой тайвански производители износители, които изразиха готовност да съдействат, за разследването бе подбрана представителна извадка от четири дружества/групи от дружества. Впоследствие едно от тези четири дружества прекрати своето съдействие. Тъй като обаче останалите дружества представляваха 41,6 % от общия обем на тайванския износ (7) за Съюза по време на РПП, извадката продължи да бъде смятана за представителна.
(36)
Освен това се посочва, че при посещенията за проверка, извършени в помещенията на останалите три дружества, включени в представителната извадка, информацията, предоставена в отговора на въпросника от едно от тях не можа да бъде проверена, и бе установено, че другото дружество е предоставило подвеждаща информация. Въпросните производители износители бяха незабавно информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент, което би довело до пренебрегване на предоставената информация и до прибягване до най-добрите налични данни. Дружествата получиха възможността да предоставят допълнителни коментари по този въпрос. Постъпилите коментари обаче не повлияха на решението на Комисията да използва наличните данни по отношение на тези двама производители износители. Вследствие на това индивидуален дъмпингов марж бе изчислен само за един тайвански производител износител.
(37)
С оглед на изложеното по-горе, по-голяма част от констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да стъпят на наличните данни, и по-специално на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител износител, от един оказал съдействие вносител, данните на Евростат и информацията, предоставена от заявителя в искането за преразглеждане. Официалните тайвански статистически данни за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от количествата, декларирани в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие тайвански производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(39)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Аспектите, които бяха взети предвид при определянето на видовете на продукта, са i) видът на крепежните елемент, ii) класът на използваната като суровина стомана, iii) стандартът DIN на крепежните елементи, iv) диаметърът на крепежните елементи и v) тяхната дължина.
(40)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(41)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(42)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2.2. Експортна цена
(43)
Всички продажби за износ за пазара на Съюза, с изключение на една, на оказалия съдействие тайвански производител износител, са извършени на независими клиенти. Следователно експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена е била определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.2.3. Сравнение
(45)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завода и при същото равнище на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.2.4. Дъмпингов марж
(46)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Въз основа на описаната по-горе методология бе установено, че по време на РПП оказалият съдействие износител е продължил да упражнява дъмпинг. Въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП, дъмпингът е възлизал на 22 %.
(47)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на действие на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. Действително, при преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие на мерките, не за всички сделки е необходимо да се определя дъмпингов марж, тъй като такова изчисление е нужно само за изменение на равнището на действащата антидъмпингова мярка, което не е целта на едно преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период на РПП.
(48)
След окончателното разгласяване единственият оказал съдействие тайвански производител износител заяви, че някои вътрешни сделки, отбелязани във въпросника, които са били взети предвид при изчисляването на нормалната стойност, всъщност са били предназначени за износ за Съюза, а не за вътрешно потребление. Дружеството заяви, че тези препродажби са били извършени от независими производители или търговци на крепежни елементи в Тайван.
(49)
Трябва да се отбележи, че това твърдение не бе подкрепено от никакви доказателства, които показват, че тези стоки са били предназначени за износ за Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(50)
С оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на другите двама производители износители, включени в представителната извадка, за тях не бе изчислен никакъв дъмпингов марж. Съгласно искането за преразглеждане обаче износът от Тайван е бил по всяка вероятност извършван на дъмпингови цени, като маржовете са варирали между 14 % и 50 %. Няма налична информация, която би позволила да се направи различно заключение. Освен това, фактът, че за единственото разследвано дружество бе установено, че упражнява дъмпинг на пазара на Съюза и че средната цена на разглеждания продукт, внасян от Тайван, е по-ниска от средната експортна цена на посоченото дружество, потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб, на базата на проверена информация.
2.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(51)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, за Тайван бе разгледана и вероятността продължаване на дъмпинга.
(52)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на тайванските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза за тайванските производители и техният износ за трети държави.
2.3.1. Неизползван капацитет на износителите
(53)
По отношение на неизползвания капацитет на износителите, предвид факта, че няма достатъчно обществено достъпна информация за тайванската промишленост в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, следните заключения са направени основно на базата на информацията, включена в искането за преразглеждане, и на информацията, получена по време на посещенията за проверка. Съгласно искането за преразглеждане новите тайвански производители на крепежни елементи от неръждаема стомана са инвестирали в ново оборудване за повишаване на техния производствен капацитет. Наред с това проверката показа, че инвестициите в производствен капацитет се очаква да нараснат с 12 % през 2011 г., в сравнение с ПР от първоначалното разследване. По време на РПП неизползваният капацитет на оказалия съдействие производител е бил 7 % от общия производствен капацитет. Установено бе, че равнището на складовите наличности е твърде ниско, тъй като оказалото съдействие дружество е произвеждало разглеждания продукт само по поръчка.
2.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(54)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е засегнало тайванския износ за Съюза. По данни на Евростат и на проверени данни за износа, между 2007 г. и РПП обемът на вноса от Тайван е бил по-скоро стабилен, но през същия период стойността на този внос се е понижила с 16 %. Това показва, че средната продажна цена на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Тайван е спаднала по време на РПП. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, тайванските износители са били в състояние да запазят обема на износа си и да понижат още повече своите цени.
(55)
В тази връзка една от заинтересованите страни от Тайван отбеляза, че понижението на тайванските експортни цени не е било в резултат на враждебното ценово поведение на износителите, а е последвало развитието на цените на основната суровина, т.е. на прътите за тел. Трябва да се отбележи, че понижението на цените на суровината е засегнало всички производители на крепежни елементи от неръждаема стомана по сходен начин. Независимо от това заключението, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за тайванските производители остава непроменено, тъй като те са съумели да съхранят обема на своя износ, въпреки действащите антидъмпингови мерки.
2.3.3. Експортни цени към трети държави
(56)
По отношение на тайванския износ за трети държави трябва да се отбележи, че данните за тайванския износ, които можаха да бъда анализирани, засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 2,6 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно тези данни не са добър източник на информация за обема и цените на износа на разглеждания продукт от Тайван за трети държави. Проверените данни за износа, получени от тримата тайвански износители, включени в представителната извадка, показват обаче спад в обема на износа за трети държави. Това показва, че тайванските износители са по-скоро ориентирани към ЕС.
(57)
Освен това се посочва, че информацията, предоставена от оказалия съдействие тайвански износител, показва, че единичната продажна цена за Съюза е 10 % по-висока от тази за други държави и че обемът, който е изнесен за други държави, представлява само 20 % от обема на износа за Съюза.
2.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(58)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от Тайван все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Тайван неизползван капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за тайванските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(59)
Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза.
(60)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 63 000 t по време на РП. Тази цифра включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и производствения обем по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата.
(61)
Както бе посочено в съображение 11, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От 12-те производители, които предоставиха информация за подбора на представителната извадка, бе подбрана извадка от шестима производители. Впоследствие един производител прекрати съдействието си, както бе пояснено в съображение 17. Оказалите съдействие дружества, включени в представителната извадка, представляваха 31 % от разчетните данни за общото производство на Съюза.
2. Промишленост на Съюза
(62)
Всички производители от Съюза, посочени в съображение 59, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(63)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса за кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, заедно с данните, предоставени в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, допълнени от проверените отговори на въпросника на включените в представителната извадка производители от Съюза, бяха използвани за оценката на развитието на обема и цените.
2. Потребление в Съюза
(64)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на данните за обема на продажбите на промишлеността на Съюза, посочени в искането за преразглеждане и допълнени от проверените данни, получени от оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, и на обема на вноса по данни на Евростат.
(65)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
123 224
120 598
101 143
121 402
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
82
99
(66)
Между 2007 г. и РПП потреблението на Съюза е останало относително стабилно. Между 2007 и 2009 г. обаче се е наблюдавал съществен спад в размер от 18 % вследствие на глобалното отрицателно въздействие на финансовата криза. Между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза отново се е повишило, като е отбелязало 20-процентен ръст.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от засегнатите държави
3.1. Кумулиране
(67)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от засегнатите държави, бе проучена ситуацията на всяка една от тях през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(68)
Установено бе, че вносът както от КНР, така и от Тайван, е над тавана de minimis, определен в член 5, параграф 7 от основния регламент, и не е пренебрежимо малък. Освен това през разглеждания период обемът на вноса от двете държави се е подчинявал на доста сходна тенденция, като между 2007 и 2009 г. е отбелязал спад, последван от ръст през РПП. По отношение на средните цени на вноса, както бе пояснено в съображение 32, развитието на цените на вноса от КНР показа, че, по данни на Евростат, средната цена на вноса се е повишила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява преобладаващ дял от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. По време на разглеждания период тайванските цени са се понижили и са били на най-ниското си равнище за РПП. Разследването показа също така, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Затова беше счетено, че условията за кумулиране са спазени.
3.2. Дъмпингов внос от КНР и Тайван
(69)
Вносът от КНР и Тайван се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
8 559
6 636
6 154
8 795
Индекс (2007 г. = 100)
100
78
72
103
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
79
88
104
Средна цена на вноса от засегнатите държави (в евро за тон)
4 998
4 709
4 656
4 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
93
95
(70)
Както се вижда от таблицата по-горе, през разглеждания период обемът на вноса с произход от засегнатите държави е нараснал с 3 %. Подобно на потреблението, този обем е отбелязал спад през периода 2008-2009 г. Този спад обаче е бил по-слабо изразен, отколкото спада в потреблението през същия период. Между 2009 г. и РПП вносът отново се повишил, като ръстът е достигнал 43 %.
(71)
Средните цени на вноса са намалели с 5 % по време на разглеждания период. Подобно на обема, цените на вноса са достигнали най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко са се повишили.
(72)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос е следвал развитието на потреблението и е останал стабилен на равнище от около 7 %.
3.3. Подбиване на цените
(73)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и ограниченото съдействие от страна на тайванските производители износители, налице е твърде малко информация по отношение на видовете крепежни елементи от неръждаема стомана, изнасяни за Съюза. Тази липса на информация и фактът, че разглеждания продукт обхваща набор от различни видове крепежни елементи от неръждаема стомана с голяма разлика в цената (например в категорията на винтове за дърво единичната цена на едни елементи може да бъде 30 пъти по-висока от цената на други), не дадоха възможност да се направи добро сравнение на цените, за да се определят маржовете на подбиване на цените. Сравнението на среднопретеглената продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза, коригирана на ниво франко завода, със средната цена CIF на вноса от засегнатите държави, получена от данни на Евростат, не показа подбиване на цените по време на РПП. По отношение на Тайван единственият оказал съдействие производител износител е изнасял специфичен вид крепежни елементи от неръждаема стомана, чието производство в Съюза е много ограничено. Вследствие на това, поради липсата на съответстващи видове на продукта, за посоченото дружество не бе възможно да се извърши изчисление на подбиването на цените за отделните видове на продукта.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(74)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(75)
Поради използването на представителна извадка, някои от показателите за вреда бяха определени за промишлеността на Съюза като цяло, а други - само за производителите от Съюза, включени в представителната извадка. Анализът на вредата се основава на данни за промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като пазарен дял, производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, ръст, складови наличности, заетост и производителност. За останалите показатели (цената на сделката, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, заплатите, рентабилността, паричния поток и способността за привличане на капитали), са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, включени в представителната извадка.
4.2. Производство
(76)
Таблицата по-долу показва, че производството е намаляло с 17 % по време на разглеждания период. Подобно на пониженото търсене, производството на промишлеността на Съюза първо рязко е намаляло с 24 % между 2007 и 2009 г., след което леко се е повишило с 10 % между 2009 г. и РПП.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производство (в тонове)
74 514
69 514
56 396
62 213
Индекс (2006 г. = 100)
100
93
76
83
Източник: Макроданни
4.3. Капацитет и използване на капацитета
(77)
По време на разглеждания период производственият капацитет е спаднал с 13 % и, подобно на развитието на производството, равнището на използване на капацитета е отбелязало слаб спад от 4 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
148 039
140 743
127 200
128 881
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
86
87
Използване на капацитета
50 %
49 %
44 %
48 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
88
96
Източник: Макроданни
4.4. Складови наличности
(78)
Равнището на крайните складови наличности на промишлеността на Съюза е спаднало през 2008 г. в сравнение с 2007 г., а след това е останало стабилно между 2008 г. и РПП. През РПП равнището на складовите наличности е нараснало незначително, но все още е било 26 % по-ниско, отколкото през 2007 г.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Крайни складови наличности (в тонове)
9 688
7 465
6 964
7 139
Индекс (2006 г. = 100)
100
77
72
74
Източник: Микроданни
4.5. Обем на продажбите
(79)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са нараснали с 25 % през разглеждания период. Между 2007 и 2009 г. обемът на продажбите е намалял с 28 %, като през 2009 г. е достигнал най-ниското си равнище. По време на РПП обаче обемът на продажбите е нараснал и е отбелязал повишение от 5 % в сравнение с нивата от 2009 г. Трябва да се отбележи, че това повишение е много по-малко от повишението на търсенето (20 %) за същия период.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в тонове)
62 326
56 042
44 627
46 851
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
72
75
Източник: Макроданни
4.6. Пазарен дял
(80)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с 12 процентни пункта между 2007 г. и РПП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
87
76
Източник: Макроданни
4.7. Растеж
(81)
Както се вижда от таблица 1 в съображение 65, потреблението на Съюза е спаднало между 2007 и 2009 г., след което отново е нараснало и почти е достигнало нивото от 2007 г. По време на разглеждания период промишлеността на Съюза обаче е изгубила 12 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
4.8. Заетост
(82)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % в периода между 2007 г. и РПП.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (в брой лица)
954
1 007
863
886
Индекс (2007 г. = 100)
100
106
90
93
Източник: Макроданни
4.9. Производителност
(83)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 10 % между 2007 г. и РПП. Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г. преди отново да нарасне през РПП.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
78,1
69
65,3
70,2
Индекс (2007 г. = 100)
100
88
84
90
Източник: Макроданни
4.10. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(84)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали значителна низходяща тенденция в периода между 2007 и 2009 г., когато са се понижили с 50 %. Това се е дължало отчасти на значителното понижение на разходите за суровината, използвана за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. По време на РПП продажните цени са нараснали отново в сравнение с 2009 г., но все още са били 35 % по-ниски от цените, които са преобладавали в началото на разглеждания период.
(85)
Разследването показа, че понижението на продажните цени между 2007 и 2009 г. е отразило отчасти въздействието на икономическата криза, което е довело до понижение на разходите с 28 % през този период. Това понижение е отразило преди всичко развитието на цените на никела, основната суровина, използвана при производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Разследването обаче показа, че макар финансовата криза да е имала отрицателно въздействие върху продажните цени, натиск за намаляване на цените е бил оказан и от вноса, и по-специално вноса от други трети държави, който се е увеличил на пазара на Съюза въпреки слабото потребление и е упражнил ценови натиск върху основните видове на продукта, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, която е била принудена да понижи продажните си цени в по-голяма степен от понижението на разходите. Това предизвика значително влошаване на резултатите на промишлеността на Съюза по време на посочения период. Въпреки че в сравнение с 2009 г. продажните цени по време на РПП са се увеличили, тяхното равнище не е било достатъчно да покрие всички разходи и да позволи на промишлеността на Съюза да реализира разумен марж на печалба.
(86)
Посочените в таблицата по-долу продажни цени, са средни цени за тон, които в голяма степен зависят от продуктовото съдържание. Както бе пояснено в съображение 73, цените на определени категории крепежни елементи от неръждаема стомана могат да бъдат до 30 пъти по-високи от цените на други.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средни продажни цени (в евро за тон)
5 842
4 437
2 914
3 803
Индекс (2007 г. = 100)
100
76
50
65
Източник: Микроданни
4.11. Заплати
(87)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето лице е спаднала с 12 %.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хиляди евро)
47
44
41
42
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
87
88
Източник: Микроданни
4.12. Инвестиции
(88)
През 2008 г. промишлеността на Съюза е направила сериозни инвестиции в производството на крепежни елементи от неръждаема стомана, в сравнение с предходните години, обхванати от разглеждания период. След посочената година, инвестициите са намалели.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
2 504
9 899
3 087
2 299
Индекс (2007 г. = 100)
100
395
123
92
Източник: Микроданни
4.13. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(89)
Както бе посочено в съображение 85 по-горе, разследването показа, че макар понижението на продажните цени да е отразило отчасти понижението на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиска, упражняван от вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, и не са позволили да се покрият всички разходи, свързани с производството и продажбата на крепежни елементи от неръждаема стомана. Това е довело до значително влошаване на рентабилността, която през 2007 г. е била положителна, а след това - отрицателна, както се вижда от таблицата по-долу.
(90)
Възвръщаемостта на инвестициите значително е намаляла от 29 % през 2007 г. до - 17 % през РПП.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Източник: Микроданни
4.14. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(91)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е намалял значително през разглеждания период. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко се е повишил. Паричният поток през РПП обаче е бил значително по-нисък от този през 2007 г.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Индекс (2007 г. = 100)
100
-4
-78
-52
Източник: Микроданни
4.15. Размер на дъмпинговия марж
(92)
Въпреки действащите мерки е продължил да се наблюдава съществен дъмпинг на равнища от 13,6 % до 61,8 % за КНР и от 14 % до 50 % за Тайван, по данни от искането за преразглеждане и от оказалия съдействие производител износител от Тайван. Въздействието на действителните маржове на печалбата върху промишлеността на Съюза не може да счита за незначително.
4.16. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(93)
Почти всички прегледани показатели разкриха влошаване на икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза след 2007 г. Въпреки действащите мерки, вносът от засегнатите държави леко се е повишил и е съумял да се запази стабилен своя пазарен дял. През 2009 г., когато финансовата криза повлияя върху цялостното търсене в Съюза и продажните цени са били подложени на натиск, производителите от Съюза са изгубили съществен дял от своите клиенти. Само някои производители от Съюза са били в състояние да увеличат своя производствен обем, като са произвеждали други видове крепежни елементи (напр. крепежни елементи от въглеродна стомана), и са могли да се възползват от икономии от мащаба и да компенсират по този начин изгубения обем на продажбите в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана. В същото време производителите от Съюза са положили усилия да увеличат своите инвестиции, за да повишат ефективността на своето производство. По време на РПП промишлеността на Съюза е съумяла да подобри своите резултати, въпреки че е продължила да реализира загуби. Малко вероятно е състоянието да се подобри, предвид очакваното твърде ниско ниво на използване на капацитета.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Разследването показа, че въпреки действащите мерки и спада на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, вносът от КНР и Тайван по това време леко се повишил, като е запазил стабилен своя пазарен дял.
(95)
Както бе посочено в съображение 73, невъзможно бе да се направи добро сравнение между цените на вноса от засегнатите държави и продажните цени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза поради липсата на информация за видовете на продукта, изнасяни от производителите износители от КНР и Тайван, и голямата разлика в цените на различните видове на продукта, които определят средната цена. В действителност експортните цени на единствения оказал съдействие тайвански производител не можаха да бъдат разумно сравнени с цените на включените в представителната извадка производители от Съюза, тъй като нямаше съответствие със сходни видове на продукта.
(96)
След окончателното разгласяване оказалият съдействие тайвански производител, посочен в съображение 22, заяви, че неговият износ не е причинил никаква вреда на заявителя, тъй като той произвежда видове крепежни елементи от неръждаема стомана, които са произвеждани само от няколко производители от Съюза и то в ограничени количества. В тази връзка се посочва, на първо място, че оценката на вредата е направена за цялата промишленост на Съюза, а не само за заявителя. На второ място, мерките се прилагат за обхвата на продукта, така както е бил определен при първоначалното разследване, и, както бе посочено в съображение 21, не е възможно, в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, обхватът на продукта да бъде променен.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Поради положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори през 2007 г., промишлеността на Съюза е била в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. е започнала икономическата криза. Дори когато пазарът е бил в стагнация, особено през 2009 г., някои производители от Съюза са продължили да инвестират в замяната на остарели машини и оборудване, с цел понижаване на производствените разходи и подобряване на тяхната конкурентоспособност с оглед на дъмпинговия внос от засегнатите държави и рязкото увеличение на вноса на ниски цени от други трети държави. Освен това, при спад в търсенето производителите от Съюза е трябвало да се съобразяват и със силните позиции на големите дистрибутори по отношение на договарянето на цените, които са започвали да упражняват по-голям ценови натиск, който се е отразил негативно върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Внос от други държави
(98)
Анализирано бе и въздействието на вноса от други трети държави. Техният общ обем на внос е нараснал с 26 % по време на разглеждания период, от около 52 000 тона до около 66 000 тона. В същото време средните цени на вноса са се понижили с 28 % по време на разглеждания период, вследствие на което техният пазарен дял се е повишил от 42,5 % през 2007 г. до 54,2 % през РПП.
(99)
По-голяма част от вноса от други трети държави изглежда е идвал от Индия, Филипините и Малайзия. Вносът от тези три държави е представлявал общ пазарен дял от около 36 % по време на РПП.
(100)
По отношение на вноса от Индия, вносът е нараснал със 141 % по време на разглеждания период, от около 8 000 тона през 2007 г. до почти 20 000 тона през РПП. Средните вносни цени са се понижили с 32 % по време на същия период и са били значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза през РПП. Вследствие на това индийските износители са увеличили своя пазарен дял от 6,7 % през 2007 г. на 16,4 % по време на РПП.
(101)
Вносът от Филипините е показал тенденция, сходна на вноса от Индия, и през разглеждания период се е увеличил със 129 % - от около 6 000 тона през 2007 г. до почти 14 000 тона по време на РПП. Средните вносни цени са се понижили с 38 % по време на същия период и през РПП са подбивали средната продажна цена на промишлеността на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на Филипините е нараснал от 4,9 % през 2007 г. на 11,4 % по време на РПП.
(102)
По отношение на вноса от Малайзия, въпреки низходящата тенденция на вноса по време на разглеждания период (- 27 %), по време на РПП малайзийските износители все още са разполагали с пазарен дял в размер на 8,2 % Освен това, по данни на Евростат, средните цени на вноса от Малайзия са били по-високи от цените от засегнатите държави в началото на разглеждания период, но във втората част те са били значително по-ниски.
(103)
В заключение, изглежда, че износителите от други трети държави, по-специално Индия, Филипините и Малайзия, са се възползвали от съществуването на антидъмпингови мерки спрямо КНР и Тайван. Във втората половина на разглеждания период вносът от Индия и Филипините се е увеличил повече от двойно на цени, по-ниски от тези на КНР и Тайван, докато вносът от Малайзия е отбелязал низходяща тенденция. Този допълнителен натиск върху цените е задълбочил отрицателното въздействие върху промишлеността на Съюза, чиито печалби и други финансови показатели са отбелязвали низходяща тенденция от 2008 г. насам. Поради това развитието на вноса от, по-специално, Индия и Филипините, несъмнено е допринесло за загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза и за отрицателното развитие на нейното финансово състояние.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
52 339
57 920
50 362
65 756
Индекс (2007 г. = 100)
100
111
96
126
Пазарен дял на вноса от други държави
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Цена на вноса от други държави (евро/тон)
5 830
4 993
4 384
4 196
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
75
72
Обем на вноса от Индия (в тонове)
8 282
13 667
16 776
19 945
Индекс (2007 г. = 100)
100
165
203
241
Пазарен дял на вноса от Индия
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Цена на вноса от Индия (евро/тон)
4 632
3 758
3 123
3 164
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
67
68
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
6 048
7 046
5 406
13 854
Индекс (2007 г. = 100)
100
117
89
229
Пазарен дял на вноса от Филипините
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Цена на вноса от Филипините (евро/тон)
5 685
4 645
3 474
3 505
Индекс (2007 г. = 100)
100
82
61
62
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 548
13 712
9 810
9 933
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
72
73
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
5 062
4 203
2 963
3 068
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
59
61
6. Заключение
(104)
И докато по време на разглеждания период потреблението е останало по-скоро стабилно, промишлеността на Съюза е изгубила 25 % от своя обем на продажбите в Съюза за същия период, което е довело до загуба на пазарен дял от 50,6 % през 2007 г. до 38,6 % през РПП. В същото време дъмпинговия внос от засегнатите държави е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
(105)
Между 2007 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите мерки, по-голяма част от показателите за вреда са претърпели неблагоприятно развитие: обемът на продукцията и на продажбите е намалял съответно със 17 % и 25 %, капацитетът и използването на капацитета са спаднали и са били последвани от намаление в нивата на заетост и на производителност. Рентабилността е спаднала от 7 % през 2007 г. до - 3 % през РПП, а паричният поток е отбелязал отрицателна тенденция.
(106)
Прави се заключението, че по време на разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза като цяло се е влошило и че в края на РПП то е било нестабилно, като в същото време усилията ѝ да запази обема на своите продажби и достатъчно равнище на цените са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпингов внос от засегнатите държави и от вноса на ниски цени от други трети държави.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Връзка между обема и цените на износа от засегнатите държави за трети държави и обема и цените на износа за Съюза
(107)
Поради липсата на съдействие от страна на износителите от КНР, няма налична информация за експортните цени за други пазари. По отношение на Тайван, на базата на информацията, предоставена от проверените дружества, средните експортни цени за трети държави са били по-ниски от тези за пазара на Съюза. Поради това се счита, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, тайванските износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
2. Неизползван капацитет в засегнатите държави
(108)
От наличната информация става ясно, че е налице голям производствен капацитет и в КНР, и в Тайван и че двете държави са в състояние бързо да увеличат своя производствен обем. В тази връзка се припомня, че налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху вноса на някои железни или стоманени крепежни елементи от КНР (8) доведе до понижаване на вноса от КНР и освободи капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това трябва да се отбележи, че наскоро приключено разследване за заобикаляне разшири обхвата на мерките, наложени върху вноса на някои железни и стоманени крепежни елементи с произход от КНР, до вноса, изпращан от Малайзия (9). Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕС, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
3. Заключение
(109)
Ясно е, че производителите в засегнатите държави имат потенциал да увеличат значително обема на своя износ за пазара на ЕС. Освен това, по отношение на Тайван изглежда, че експортните цени за трети държави, са по-ниски от тези за пазара на Съюза, което увеличава вероятността, при отсъствието на мерки, определен дял от износа за трети държави да бъде пренасочен за пазара на ЕС. Това по всяка вероятност би имало отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(110)
Както бе показано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза остава уязвимо. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатите държави на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до допълнително влошаване на нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до по-нататъшно влошаване на финансовото състояние. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до продължаване на нанасянето на съществена вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(112)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че налагането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(113)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(114)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се потвърждава от относително стабилното икономическо състояние, наблюдавано в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е изгубила обем на продажбите и пазарен дял, а продажните цени са се понижили, докато вносът от засегнатите държави леко се е повишил въпреки действащите мерки. По време на същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило и е започнало да генерира загуби. В отсъствието на мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(115)
Нито един от 20-мата ползватели, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес да окаже съдействие. Припомня се, че при първоначалното разследване само един ползвател оказа съдействие и бе заключено, че ползвателите биха могли да получат продукта, предмет на разследване, не само от засегнатите държави, но и от други източници на доставка. Освен това, предвид ограниченото въздействие на крепежните елементи от неръждаема стомана върху разходите за продуктите надолу по веригата, бе заключено, че мерките не биха оказали неблагоприятно въздействие върху промишлеността на ползвателите.
(116)
Само един вносител от тримата вносители, включени в представителната извадка, отговори на въпросника. Делът на неговия внос от засегнатите държави е бил твърде ограничен и по време на РПП е възлизал на 1,1 %. Освен това разследването показа, че вносителят е постигнал добри равнища на рентабилност (между 5 % и 10 %), докато делът на разглеждания продукт по отношение на общата дейност на дружеството е бил под 10 %. Следователно може да се заключи, че продължаването на мерките би имало твърде ограничено въздействие върху посочения вносител.
4. Заключение
(117)
Предвид изложеното по-горе се стига до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(119)
От изложеното по-горе следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван, наложени с Регламент (ЕО) № 1890/2005, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, с произход от Китайска народна република и Тайван.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, за продукти, произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Държава
Дружества
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Всички други дружества
27,4
A999
Тайван
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Дружества, изброени в приложението
15,8
A649
Всички други дружества
23,6
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 януари 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 2/2012,
4. jaanuar 2012,
millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1890/2005 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja nõudis lõplikult sisse Hiina Rahvavabariigist (HRV), Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes kehtestatud ajutised tollimaksud. Samal ajal lõpetati Malaisiast ja Filipiinidelt pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel algatatud läbivaatamist muutis nõukogu 25. augustil 2009 määrusega (EÜ) nr 768/2009 (3) eespool nimetatud meetmeid ühe Vietnami eksportiva tootja puhul.
(3)
Määrust, millest lähtuvalt kehtestati muu hulgas HRVst ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks, nimetatakse edaspidi „esialgseks määruseks”. Uurimist, mis viis esialgse määrusega ettenähtud meetmete kehtestamiseni asjaomastes riikides, nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.
2. Taotlus aegumise läbivaatamiseks
(4)
Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (4) sai komisjon 19. augustil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (edaspidi „taotluse esitaja”) viie liidu tootja nimel: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. ja Ugivis S.A., kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kogutoodangust liidus.
(5)
Taotluses piirduti HRVst ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit impordile kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega. Seetõttu ei hõlma käesolev läbivaatamine esialgse määrusega kehtestatud dumpinguvastased meetmeid Vietnamist, Indoneesiast ja Taist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile.
(6)
Taotlus põhines väitel, et asjaomastest riikidest pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(7)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. novembril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (5) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(8)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(9)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide esindajatele.
(10)
Komisjon andis ka huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(11)
Arvestades uurimisega seotud asjaomaste riikide eksportivate tootjate, liidu sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17.
(12)
Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Saadud vastustest lähtuvalt otsustati Taiwani eksportivate tootjate, sõltumatute liidu importijate ja liidu tootjate puhul moodustada valim. Ükski HRV eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.
(13)
Kolmkümmend kuus Taiwani eksportijat/eksportijate rühma esitas nõutud teabe ning oli nõus enda kaasamisega valimisse. Kümnega neist ei saanud arvestada, sest selgus, et tegemist oli kas ainult kaubandusettevõtjatega või nad ei eksportinud liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Koostööd tegevatelt Taiwani äriühingutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast. Seejärel loobus üks valimisse kaasatud äriühing koostööst. Ülejäänud kolm valimisse kaasatud äriühingut moodustasid 41,6 % ELi eksporditud Taiwani toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(14)
Liidu sõltumatute importijate puhul kaasati valimisse nõutud teabe esitanud kaheksast äriühingust kolm suurimat, kes moodustasid ligikaudu 90 % koostööd tegevate äriühingute teatatud impordimahust. Vaid üks importija esitas seejärel küsimustiku vastuse.
(15)
Küsitud teabe esitas 12 liidu tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi kuuest liidu tootjast. Seejärel loobus üks valimisse kaasatud liidu tootja koostööst. Ülejäänud viis valimisse kaasatud tootjat moodustasid 38 % kõikide liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(16)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud isikutele ja kõikidele uurimisega teadaolevalt seotud kasutajatele. Nagu eespool selgitatud, saadi küsimustike vastused viielt liidu tootjalt, kolmelt eksportivalt Taiwani tootjalt ja ühelt importijalt. Mitte ükski kasutaja, kellega ühendust võeti, ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd ega andnud endast teada.
(17)
Nagu selgitatud põhjendustes 13 ja 15, otsustasid üks valimisse kaasatud Taiwani eksportiv tootja ja üks valimisse kaasatud liidu tootja küsimustiku vastuse esitamata jätta. Sellele vaatamata peeti mõlemal juhul ülejäänud äriühingute valimit asjaomaste müügimahtude puhul siiski representatiivseks.
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad:
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itaalia;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itaalia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itaalia;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Saksamaa;
-
Ugivis S.A, Belley, Prantsusmaa;
b)
Taiwanis asuvad eksportivad tootjad:
-
Arrow Fastener Co., Ltd. ja sellega seotud eksportijad, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. ja sellega seotud eksportija, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan Hsien;
c)
liidus asuv sõltumatu importija:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Saksamaa.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(19)
Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama, mis määratletud esialgses määruses, nimelt HRVst ja Taiwanist pärit teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(20)
Läbivaatamisega seotud uurimine (nagu ka esialgne uurimine) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja siseturgudel müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
(21)
Neli huvitatud isikut andis endast teada ja väitis, et tooted, mis kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10 ja 7318 15 51 alla, tuleks käesoleva uurimise kohaldamisalast välja jätta, sest väidetavalt ei ole need toodetud liidu piires. Kõnealune väide lükati tagasi, sest i) ei esitatud ühtegi tõendit, mis oleksid näidanud, et kõnealused tooted oleksid samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest erinevad ning ii) ühelgi juhul ei saa tootevalikut aegumise läbivaatamise kontekstis muuta.
(22)
Pärast põhiliste asjaolude ning kaalutluste teatavakstegemist (edaspidi „lõplik avalikustamine”), mille põhjal soovitati kehtivad meetmed säilitada, väitis üks Taiwani eksportiv tootja, et bimetallist kinnitusdetailid tuleks tootevalikust välja jätta bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide märkimisväärsete erinevuste tõttu ühiku müügihindade, tootmiskulude, põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ning rakendamise osas. Nagu selgitatud põhjenduses 21, ei saa tootevalikut siiski aegumise läbivaatamise kontekstis muuta. Kõnealust väidet tuleks uurida tootevaliku vahepealses läbivaatamises, mida ettevõte võib taotleda.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(23)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu tõenäoline jätkumine või kordumine.
1. HRV
1.1. Sissejuhatavad märkused
(24)
Nagu eespool selgitatud, ei teinud ükski HRV eksportiv tootja uurimise käigus koostööd.
(25)
Seetõttu tuli järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige Eurostati andmete ning liidu tootmisharu läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal. HRV ametlikku ekspordistatistikat ei olnud käesoleval juhul võimalik kasutada, sest vaatlusalune toode moodustab vaid murdosa harmoneeritud tariifisüsteemi kantud vastavatest kogustest.
1.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(26)
HRV eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu ei olnud võimalik individuaalseid dumpingumarginaale arvutada.
(27)
Läbivaatamistaotluse andmetel toimus eksport HRVst liitu väidetavalt dumpinguhinnaga marginaalidega, mis ulatusid 13,6 %-st 61,8 %-ni. Nagu algatamisteates märgitud, võrdles taotluse esitaja HRVst liitu suunatud ekspordi hindu arvestusliku normaalväärtusega esialgses uurimises kasutatud võrdlusriigis Taiwanis.
(28)
HRV äriühingute koostöösoovimatuse tõttu puudub teave, mis võiks viia teistsuguste järeldusteni. Lisaks märgitakse, et ainsale koostööd tegevale Taiwani äriühingule kehtestatud normaalväärtus leiti olevat oluliselt suurem kui taotluse esitaja poolt eelnevalt kehtestatud normaalväärtus aegumise uurimise taotluses. Kuna puudub igasugune viide sellele, et HRVst liitu suunatud ekspordi hinnad erineksid taotluses esitatud hindadest, on tõenäoline, et HRV dumpingu tasemed olid kõrgemad kui taotluses näidatud tasemed.
1.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(29)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti ka dumpingu kordumise tõenäosust.
(30)
Analüüsiti järgmisi elemente: HRV eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus; liidu turu atraktiivsus HRV tootjate jaoks ning nende kolmandatesse riikidesse suunatud eksport.
1.3.1. HRV eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus
(31)
Kuna avalikku teavet HRV teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tööstuse kohta on vähe, kasutati HRV tootmisvõimsuse hindamiseks läbivaatamistaotluses sisalduvat teavet. Selle põhjal ilmneb, et teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmiseks on HRVs uusi tehaseid rajatud alates 2003. aastast. Lisaks on HRV tootjatel teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile kehtestatud dumpinguvastaste meetmete (6) ning nendele järgnenud languse tõttu seda tüüpi kinnitusdetailide impordis HRVst liitu 2009. aastast alates märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, mida võiks kasutada vaatlusaluse toote valmistamiseks, sest tootmist on lihtne ümber reguleerida teist tüüpi kinnitusdetailide valmistamiseks.
1.3.2. Liidu turu atraktiivsus
(32)
Liidu turu atraktiivsust näitab tõsiasi, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei peatanud HRV vaatlusaluse toote ekspordi laienemist. Vastupidi - Eurostati andmete põhjal on HRVst liitu suunatud impordi maht 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvanud 13 % võrra. HRV impordihindade areng samal ajavahemikul näitas, et Eurostati andmetel keskmine impordihind tõusis. Üksikasjalikumast analüüsist selgus siiski, et CN-koodide alla liigitatud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade, mis moodustasid 59 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditud üldkogusest, hind langes vaatlusalusel perioodil 24 % võrra. See näitab, et vaatamata kehtivatele meetmetele suutsid HRV eksportijad siiski ekspordimahtu suurendada ja eksporditud vaatlusaluse toote valdava osa hindu veelgi langetada.
1.3.3. Eksport kolmandatesse riikidesse
(33)
Kolmandatesse riikidesse eksporditud HRV toodete mahtude ja hindade puhul tuleb märkida, et HRV ekspordiandmed käivad kõikide HS-koodide kohta. Võrdluses ELi impordistatistikaga TARIC-koodide tasandil moodustas vaatlusaluse toote maht ligikaudu 3 % nimetatud HS-koodide raames. Seega ei kujuta ekspordiandmed endast eriti usaldusväärset teabeallikat. HRV eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu ei olnud võimalik saada mingit muud olulist teavet HRV kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kohta.
1.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(34)
Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et eksport HRVst toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. Arvestades HRV vaba tootmisvõimsust ja tõsiasja, et vaatlusaluse toote import liitu kasvas vaatlusalusel perioodil dumpinguvastaste meetmete olemasolule vaatamata, ilmneb tõepoolest, et HRV eksportivatel tootjatel on stiimul liidu turule suunatud dumpinguhindadega eksporti meetmete kehtivuse lõppemise korral veelgi suurendada.
2. Taiwan
2.1. Sissejuhatavad märkused
(35)
Märgitakse, et arvestades Taiwani eksportivate tootjate suurt arvu, mis väljendas nende koostöövalmidust, moodustati täpsemaks uurimiseks neljast äriühingust/äriühingute rühmast koosnev representatiivne valim. Üks äriühing loobus hiljem koostööst. Ülejäänud äriühingud moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga 41,6 % Taiwani ekspordi kogumahust (7) liitu ning seetõttu peeti valimit siiski representatiivseks.
(36)
Ka märgitakse, et ülejäänud kolme valimisse kaasatud äriühingu valdustes tehtud kontrollkäikude ajal ei olnud ühe äriühingu puhul võimalik kontrollida küsimustiku vastustes esitatud teavet. Samuti tehti kindlaks, et teise äriühingu esitatud teave oli eksitav. Kõnealuseid eksportivaid tootjaid teavitati viivitamatult komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18, mille tagajärjel jäetakse esitatud teave arvesse võtmata ning tuginetakse usaldusväärseimatele kättesaadavatele faktidele. Äriühingutele anti võimalus esitada selle olukorra kohta täiendavaid märkusi. Need aga ei mõjutanud komisjoni otsust tugineda nimetatud kahe eksportiva tootja puhul kättesaadavatele faktidele. Seetõttu arvutati individuaalne dumpingumarginaal ainult ühele Taiwani eksportivale tootjale.
(37)
Eelnevat arvesse võttes tuli enamik järeldusi dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse suhtes teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige ainsa koostööd tegeva Taiwani eksportiva tootja esitatud andmete, ühe koostööd tegeva importija esitatud andmete, Eurostati andmete ning taotluse esitaja läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal. Taiwani ametlikku ekspordistatistikat ei olnud käesoleval juhul võimalik kasutada, sest vaatlusalune toode esindab vaid murdosa harmoneeritud tariifisüsteemi kantud vastavatest kogustest.
2.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.2.1. Normaalväärtus
(38)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele koostööd tegeva Taiwani eksportiva tootja siseturul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust.
(39)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need äriühingu poolt siseturul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Tooteliikide määratlemisel võeti arvesse järgmisi üksikasju: i) kinnitusdetailide tüüp, ii) toorainena kasutatud terase kvaliteet, iii) kinnitusdetailide DIN-norm, iv) kinnitusdetailide diameeter ja v) nende pikkus.
(40)
Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, st kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Tüüpilistes kogustes müüdud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(41)
Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilistes kogustes toimunud müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, mil konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.
(42)
Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.
2.2.2. Ekspordihind
(43)
Koostööd tegeva Taiwani eksportivalt tootjalt liidu turule suunatud ekspordimüügi juhtumid olid kõik peale ühe tehtud otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
(44)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 seotud kaubandusettevõtja selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus.
2.2.3. Võrdlus
(45)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pakendamiskulusid, vahendustasusid ja hinnavähendeid.
2.2.4. Dumpingumarginaal
(46)
Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Ülaltoodud metoodika põhjal leiti, et koostööd tegev eksportija jätkas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 12 kuust nelja kuu põhjal moodustas dumping 22 %.
(47)
Siinkohal tuletatakse meelde, et dumpingumarginaali arvutamine läbivaatamisega seotud uurimisperioodi nelja kuu põhjal on meetod, mida komisjon tavapäraselt meetmete aegumise läbivaatamises kasutab, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Tõepoolest ei nõuta aegumise läbivaatamistes dumpingumarginaali kindlaksmääramist kõikide tehingute jaoks, sest selline arvutus on vajalik ainult kehtiva dumpinguvastase meetme taseme muutmiseks, mis ei ole aegumise läbivaatamise eesmärk. Need neli kuud olid kvartalite viimased kuud, mistõttu 12kuuline periood oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühtviisi hõlmatud.
(48)
Pärast lõplikku avalikustamist väitis ainus koostööd tegev Taiwani eksportiv tootja, et teatavad küsimustikus esitatud kodumaised tehingud, mis normaalväärtuse arvutamisel arvesse võeti, olid tegelikult ette nähtud Euroopa Liitu eksportimiseks, mitte omamaiseks tarbimiseks. Äriühingu väitel toimus kõnealune edasimüük Taiwani kinnitusdetailide sõltumatute tootjate või vahendajate kaudu.
(49)
Märgitakse, et kõnealust väidet ei kinnitanud ükski tõend selle kohta, et kõnealuseid tooteid eksporditaks Euroopa Liitu. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(50)
Arvestades algmääruse artikli 18 kohaldamist kahe teise valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes ei arvutatud neile dumpingumarginaali. Läbivaatamistaotluse andmetel toimus eksport Taiwanist aga väidetavalt dumpinguhinnaga marginaalidega, mis ulatusid 14 %-st kuni 50 %-ni. Puudub teave, mis võimaldaks teha teistsuguseid järeldusi. Lisaks kinnitavad faktid, et ainus uuritud äriühing müüs tooteid liidu turule dumpinguhindadega ning et Taiwanist imporditud vaatlusaluse toote keskmine hind on madalam kui kõnealuse äriühingu keskmine ekspordihind, üleriigilisel tasandil esineva dumpingu olemasolu kontrollitud teabe alusel.
2.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(51)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust ka Taiwani puhul.
(52)
Analüüsiti järgmisi elemente: eksportivate Taiwani tootjate vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus Taiwani tootjate jaoks ning nende kolmandatesse riikidesse suunatud eksport.
2.3.1. Eksportijate vaba tootmisvõimsus
(53)
Kuna Taiwani teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tööstuse kohta käivat avalikku teavet on vähe, kasutati järgnevate järelduste tegemiseks eksportijate vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisalduvat teavet ning kontrollkäikude ajal kogutud teavet. Läbivaatamistaotluse andmetel on Taiwani uued teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootjad investeerinud uutesse seadmetesse tootmisvõimsuse suurendamise eesmärgil. Lisaks ilmnes kontrollimisel, et investeeringud tootmisvõimsusesse kasvavad 2011. aastal eeldatavalt 12 % võrra esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas koostööd tegeva tootja vaba tootmisvõimsus 7 % üldisest tootmisvõimsusest. Varude tase leiti olevat väga madal, sest koostööd tegev äriühing tootis vaatlusalust toodet ainult tellimisel.
2.3.2. Liidu turu atraktiivsus
(54)
Liidu turu atraktiivsust näitab fakt, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei mõjutanud Taiwani vaatlusaluse toote liitu suunatud eksporti. Eurostati ja kontrollitud impordiandmete põhjal olid Taiwanist pärit impordi mahud 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel üsna stabiilsed, kuid kõnealuse impordi väärtus kahanes samal ajavahemikul 16 % võrra. Sellest võib järeldada, et Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade keskmine müügihind langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitab, et vaatamata kehtivatele meetmetele suutsid Taiwani eksportijad siiski ekspordimahu säilitada ja hindu veelgi langetada.
(55)
Üks Taiwani huvitatud isik tõi välja asjaolu, et Taiwani ekspordihindade langus ei tulenenud eksportijate vaenulikust hinnakujundusest, vaid järgis pigem põhitooraine, st valtstraadi, hindade arengut. Väärib märkimist, et tooraine hindade langus mõjutas kõiki teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootjaid sarnasel viisil. Siiski jääb kehtima järeldus, et liidu turg on Taiwani eksportijatele endiselt atraktiivne, sest nad suutsid ekspordimahud säilitada hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest.
2.3.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad
(56)
Kolmandatesse riikidesse suunatud Taiwani ekspordi mahtude ja hindade puhul tuleb märkida, et Taiwani ekspordiandmed, mida oli võimalik analüüsida, käivad kõikide HS-koodide kohta. Võrdluses ELi impordistatistikaga TARIC-koodide tasandil moodustas vaatlusaluse toote maht ligikaudu 2,6 % nimetatud HS-koodide raames. Seetõttu ei anna kõnealused andmed mingit teavet Taiwanist kolmandatesse riikidesse eksporditud vaatlusaluse toote mahtude ja ekspordihindade kohta. Siiski näitavad kolme valimisse kaasatud Taiwani eksportija kontrollitud ekspordiandmed kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtude vähenemist. Sellest järeldub, et Taiwanist pärit eksport on rohkem ELi suunatud.
(57)
Ka märgitakse, et Taiwani koostööd tegeva eksportija esitatud teabest nähtub, et liitu müües on ühiku müügihind 10 % kõrgem kui muudesse riikidesse müües ning et muudesse riikidesse eksporditud müügimaht moodustab ainult 20 % liitu suunatud ekspordimahust.
2.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(58)
Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et eksport Taiwanist toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. Taiwani vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust arvestades ilmneb tõepoolest, et Taiwani eksportivatel tootjatel oleks meetmete kehtivuse lõppemise korral motivatsioon suurendada dumpinguhindadega eksporti liidu turule.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
1. Liidu toodang
(59)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas läbivaatamistaotluses esitatud teavet ning liidu tootjatelt enne ja pärast läbivaatamise uurimise algatamist kogutud andmeid.
(60)
Selle teabe alusel oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 63 000 tonni. See kogus hõlmas kõikide endast teatanud liidu tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud.
(61)
Nagu märgitud põhjenduses 11, rakendati liidu tootjate tegevuse uurimiseks valimi moodustamist. Valimi valiku tegemiseks teavet andnud 12 tootjast moodustati valim kuuest tootjast. Nagu selgitatud põhjenduses 17, ei teinud üks tootja koostööd. Koostööd tegevad valimisse kaasatud äriühingud moodustasid ligikaudu 31 % liidu hinnangulisest kogutoodangust.
2. Liidu tootmisharu
(62)
Kõik põhjenduses 59 osutatud liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi viidatakse neile kui „liidu tootmisharule”.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Sissejuhatavad märkused
(63)
Mahu ja hinnasuundumuste hindamisel kasutati vastavat Eurostati impordistatistikat CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 kohta, läbivaatamistaotluses esitatud andmeid ning liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid, mida täiendasid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikele antud vastused, mida oli kontrollitud.
2. Liidu tarbimine
(64)
Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, mis oli nimetatud läbivaatamistaotluses ja mida täiendasid koostööd tegevatelt valimisse kaasatud tootjatelt saadud kontrollitud andmed ning Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta.
(65)
Nende põhjal oli tarbimine liidus järgmine:
Tabel 1
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine (tonnides)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oli liidu tarbimine suhteliselt stabiilne. Siiski vähenes tarbimine märkimisväärselt 18 % võrra 2007. ja 2009. aasta vahel finantskriisi ülemaailmse negatiivse mõju tõttu. 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel taastus liidu tarbimine taas ning suurenes 20 % võrra.
3. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
3.1. Kumulatsioon
(67)
Et hinnata asjaomastest riikidest pärit kumulatiivset importi, uuriti iga riigi olukorda eraldi, pidades silmas algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimusi.
(68)
Leiti, et nii HRV kui ka Taiwani impordimahud ületasid algmääruse artikli 5 lõikes 7 määratud miinimumkünnise ning pole sugugi tähtsusetud. Vaatlusalusel perioodil võis nimetatud kahe riigi puhul märgata impordimahu samasugust arengut: 2007. ja 2009. aasta vahel toimus langus, millele järgnes tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Mis puutub keskmistesse impordihindadesse, siis, nagu märgitud põhjenduses 32, näitas HRV impordi hindade areng samal ajavahemikul, et Eurostati andmetel keskmine impordihind tõusis. Siiski ilmnes üksikasjalikumast analüüsist, et CN-koodide alla liigitatud roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade, mis esindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditud üldkoguse enamust, hind langes vaatlusalusel perioodil 24 % võrra. Taiwani hinnad langesid vaatlusalusel perioodil ning olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalaimal tasemel. Lisaks sellele näitas uurimine, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused olid samasugused. Seetõttu järeldati, et kumuleerimise tingimused on täidetud.
3.2. Dumpinguhinnaga import HRVst ja Taiwanist
(69)
HRVst ja Taiwanist pärit import muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
Tabel 2
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Nagu ülaltoodud tabelist nähtub, kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 3 % võrra. Sarnaselt tarbimise arengule leidis ajavahemikul 2008-2009 aset langus. Siiski oli nimetatud langus vähem märgatav kui samal ajavahemikul toimunud tarbimise langus. 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvas import taas lausa 43 % võrra.
(71)
Keskmised impordihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 5 % võrra. Ka mahtude osas olid impordihinnad madalaimal tasemel 2009. aastal, pärast mida need taas mõnevõrra tõusid.
(72)
Vaatlusalusel perioodil järgis dumpinguhinnaga impordi turuosa tarbimise arengut ning jäi stabiilseks umbes 7 % ulatuses.
3.3. Hindade allalöömine
(73)
Arvestades HRV eksportivate tootjate koostöösoovimatust ja Taiwani eksportivate tootjate vähest koostööd, on liitu eksporditud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kohta väga vähe teavet. Nimetatud asjaolu koos faktiga, et vaatlusalune toode hõlmab mitmeid erinevaid roostevabast terasest kinnitusdetaile ja nende osi, mille hinnad on samuti väga erinevad (näiteks võivad ühikuhinnad puidukruvide kategoorias varieeruda 30 korda) muutis võimatuks hindade allalöömise marginaalide kindlaksmääramise jaoks põhjendatud hinnavõrdluse tegemise. Liidu tootmisharu kaalutud keskmise müügihinna ja liidu sõltumatute klientide võrdlus, mis kohandati tehasehindade tasemele asjaomaste riikide Eurostatist saadud keskmise CIF-impordihinnaga, ei näidanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mingit hindade allalöömist. Taiwani ainus koostööd tegev eksportiv tootja eksportis üht konkreetset roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade liiki, mida liidus väga vähe toodetakse. Seetõttu ei olnud sobivate tooteliikide puudumise tõttu võimalik kõnealuse äriühingu jaoks hindade allalöömise arvutust tooteliikide kaupa teha.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Sissejuhatavad märkused
(74)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
(75)
Väljavõttelise uuringu kasutamise tõttu on kahjunäitajad osaliselt kindlaks tehtud liidu tootmisharu kohta tervikuna ja osaliselt valimisse kuuluvate liidu tootjate kohta. Makromajanduslike andmete nagu turuosa, toodangu, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme, müügimahu, kasvu, varude, tööhõive ja tootlikkuse alase kahju analüüsimise aluseks on andmed liidu tootmisharu kui terviku kohta. Muudel juhtudel on kasutatud andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate kohta (tehinguhinnad, investeeringud ja investeeringutasuvus, töötasud, kasumlikkus, rahavood ja kapitali kaasamise võime).
4.2. Toodang
(76)
Alljärgnevast tabelist nähtub, et toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 17 % võrra. Vähenenud nõudlusele vastavalt vähenes liidu tootmisharu toodang järsult 24 % võrra 2007. ja 2009. aasta vahel ning suurenes seejärel veidi 10 % võrra 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel.
Tabel 3
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang (tonnides)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Allikas: makroandmed
4.3. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(77)
Tootmisvõimsus kahanes vaatlusalusel perioodil 13 % võrra ning sarnaselt tootmise arenguga näitas tootmisvõimsuse rakendamise määr väikest langust 4 % võrra 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel.
Tabel 4
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Tootmisvõimsuse rakendamine
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Allikas: makroandmed
4.4. Varud
(78)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase langes 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes ning jäi seejärel 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 26 % madalamaks kui aastal 2007.
Tabel 5
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Allikas: mikroandmed
4.5. Müügimaht
(79)
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 25 % võrra. Müügimaht vähenes 2007. ja 2009. aasta vahel 28 % võrra ning langes madalaima tasemeni 2009. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht aga taastus ning näitas 2009. aasta tasemega võrreldes 5 % suurust kasvutendentsi. Väärib märkimist, et nimetatud kasv oli palju väiksem kui nõudluse kasv (20 %) samal perioodil.
Tabel 6
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Allikas: makroandmed
4.6. Turuosa
(80)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes kaheteist protsendipunkti võrra.
Tabel 7
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Allikas: makroandmed
4.7. Kasv
(81)
Nagu põhjenduses 65 esitatud tabelist 1 nähtub, vähenes liidu tarbimine 2007. ja 2009. aasta vahel ning tõusis seejärel peaaegu 2007. aastaga võrdsele tasemele. Liidu tootmisharu turuosa kaotas vaatlusalusel perioodil aga 12 protsendipunkti, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa jäi stabiilseks.
4.8. Tööhõive
(82)
Liidu tootmisharu tööhõive määr langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.
Tabel 8
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Allikas: makroandmed
4.9. Tootlikkus
(83)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 10 % võrra. Madalaima taseme saavutas see 2009. aastal enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud taastumist.
Tabel 9
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Allikas: makroandmed
4.10. Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid
(84)
Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad näitasid märkimisväärset langustendentsi 2007. ja 2009. aasta vahel, langedes 50 % võrra. See tulenes osaliselt roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmiseks vajaliku tooraine maksumuse märkimisväärsest alanemisest. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügihinnad aga 2009. aastaga võrreldes tõusid, kuid olid endiselt 35 % võrra madalamad võrreldes nende hindadega, mis kehtisid vaatlusaluse perioodi alguses.
(85)
Uurimine näitas, et müügihindade langus 2007. ja 2009. aasta vahel tulenes osaliselt majanduskriisist, mis viis nimetatud perioodil kulude vähenemiseni 28 % võrra. Vähenemine kajastas peamiselt nikli, mis on roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmises kasutatav põhitooraine, hinna arengut. Siiski näitas uurimine, et isegi kui finantskriis mõjutas müügihindu negatiivselt, avaldas neile otsest survet ka kolmandatest riikidest pärit import, mis laienes liidu turule hoolimata kindlast tarbimisest ja hinnasurvest peamistele tooteliikidele, mida liidu tootmisharu tootis ja müüs; liidu tootmisharu oli sunnitud oma müügihindu langetama rohkem kui kulusid. See viis kõnealusel perioodil liidu tootmisharu majandustulemuste märkimisväärse halvenemiseni. Kuigi müügihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2009. aasta tasemega võrreldes tõusid, ei olnud need piisavad kõikide kulude katmiseks ega selleks, et võimaldada liidu tootmisharul mõistlikku kasumimarginaali saavutada.
(86)
Tabelis toodud müügihinnad on keskmised hinnad tonni kohta, mis sõltuvad suuresti tootevaliku erinevusest. Nagu selgitatud põhjenduses 73, võivad teatavates roostevabade kinnitusdetailide ja nende osade kategooriates ühikuhinnad varieeruda isegi 30 korda.
Tabel 10
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmised müügihinnad (eurot/tonn)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Allikas: mikroandmed
4.11. Töötasud
(87)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid töötajate keskmised töötasud 12 % võrra.
Tabel 11
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Allikas: mikroandmed
4.12. Investeeringud
(88)
Võrreldes vaatlusaluse perioodi muude aastatega, tegi liidu tootmisharu 2008. aastal teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmisesse suuri investeeringuid. Pärast seda aastat investeeringud vähenesid.
Tabel 12
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootjate netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Allikas: mikroandmed
4.13. Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(89)
Nagu märgitud põhjenduses 85, näitas uurimine, et kuigi müügihindade langus kajastas osaliselt kulude vähenemist, olid liidu tootmisharu hinnad surve all, mida avaldas teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade import. Need ei võimaldanud katta kõiki teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmisel ja müümisel tekkinud kulusid. See viis märkimisväärse languseni kasumlikkuses, mis oli 2007. aastal positiivne ning seejärel negatiivne, nagu nähtub alltoodud tabelist.
(90)
Investeeringute tasuvus kahanes 29 %lt 2007. aastal 17 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 13
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netokasum ELi müügist sõltumatutele tarbijatele (% netomüügist)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investeeringute tasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Allikas: mikroandmed
4.14. Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(91)
Äritegevuse netorahakäive vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Madalaima taseme saavutas see aastal 2009, pärast mida täheldati taas väikest tõusu. Siiski olid rahavood läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt palju väiksemad kui 2007. aastal.
Tabel 14
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavood (tuhandetes eurodest)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Allikas: mikroandmed
4.15. Dumpingumarginaali suurusjärk
(92)
Vaatamata kehtivatele meetmetele jätkus märkimisväärne dumpinguhindadega müük HRV puhul 13,6 % kuni 61,8 % tasemel ning Taiwani puhul 14 % kuni 50 % tasemel; mõlemad arvud põhinevad läbivaatamistaotluse ja ainsa koostööd tegeva Taiwani eksportiva tootja esitatud andmetel. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule ei saa pidada tähtsusetuks.
4.16. Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(93)
Peaaegu kõik esitatud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra halvenemist alates 2007. aastast. Kehtivatele meetmetele vaatamata on asjaomastest riikidest pärit import mõnevõrra kasvanud ning selle turuosa on jäänud stabiilseks. Aastal 2009, mil finantskriis mõjutas liidu nõudluse üldist olukorda ja müügihinnad olid surve all, kaotasid liidu tootjad olulise osa oma klientidest. Vaid üksikud liidu tootjad suutsid tootmismahtusid teist liiki kinnitusdetailide (nt süsinikterasest kinnitusdetailide) tootmise abil suurendada ja mastaabisäästust kasu saada ning seeläbi kompenseerida vähenenud müügimahtusid, mis teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade äris ette tulid. Samal ajal tegid liidu tootjad jõupingutusi, et suurendada tootmise tõhustamise eesmärgil investeeringuid. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suutis liidu tootmisharu majandustulemusi parandada, kuigi jäi endiselt kahjumisse. Tootmisvõimsuse rakendamise eeldatavat madalat taset arvestades ei ole olukorra paranemist oodata.
5. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(94)
Uurimine näitas, et vaatamata kehtivatele meetmetele ja vaatlusalusel perioodil liidus aset leidnud tarbimise vähenemisele kasvas import HRVst ja Taiwanist vaatlusalusel perioodil mõnevõrra, hoides nende riikide turuosa seeläbi stabiilsena.
(95)
Nagu märgitud põhjenduses 73, ei olnud võimalik asjaomaste riikide impordihindade ja liidu tootmisharu liidu turu müügihindade vahel teha põhjendatud hinnavõrdlust teabe puudumise tõttu tooteliikide kohta, mida eksportisid HRV ja Taiwani eksportivad tootjad, ning nimetatud keskmise hinna raames eri tooteliikidevahelise suure hinnaerinevuse tõttu. Ainsa koostööd tegeva Taiwani tootja ekspordihindu ei saa tõepoolest valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega sisuliselt võrrelda, sest samasugused tooteliigid puudusid.
(96)
Pärast lõplikku avalikustamist väitis põhjenduses 22 nimetatud koostööd tegev Taiwani tootja, et tema eksport ei ole taotluse esitajale mingit kahju põhjustanud, sest ta toodab selliseid teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade liike, mida toodavad ainult üksikud liidu tootjad väheses koguses. Sellega seoses märgitakse esiteks, et kahjusid hinnatakse liidu tootmisharu kui terviku jaoks, mitte vaid taotluse esitaja jaoks. Teiseks - praegu kehtivad meetmed tootevaliku kohta, mis on määratletud esialgses uurimises, ning nagu põhjenduses 21 on selgitatud, ei ole tootevalikut võimalik aegumise läbivaatamise kontekstis muuta.
5.2. Majanduskriisi mõju
(97)
Kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas, oli liidu tootmisharu majanduslik seis terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes 2007. aastal valitsenud soodsate majandustingimuste tõttu suhteliselt hea. Ka siis, kui turg soikus, eriti 2009. aastal, jätkasid mõned liidu tootjad investeerimist vananenud masinapargi ja seadmete asendamisse eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ja olla konkurentsivõimelisem vaatamata asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordile ning muudest kolmandatest riikidest pärit odava impordi pealetungile. Lisaks seisid liidu tootjad nõudluse vähenemise ajal vastamisi ka suurte turustajate tugeva läbirääkimispositsiooniga. Nendepoolne hinnasurve tugevdamine mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda negatiivselt.
5.3. Muudest riikidest pärit import
(98)
Analüüsitud on ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju. Nendest riikidest pärit impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil 26 % võrra ligikaudu 52 000 tonnilt ligikaudu 66 000 tonnini. Samal ajal langesid keskmised impordihinnad vaatlusalusel perioodil 28 % võrra ja seejärel vähenes nende turuosa mõnevõrra - 42,5 %-lt 2007. aastal 54,2 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(99)
Näib, et muudest kolmandates riikidest pärit impordi enamik tuleb Indiast, Filipiinidelt ja Malaisiast. Nimetatud kolmest riigist pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 36 % kogu turuosast.
(100)
Indiast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 141 % võrra - ligikaudu 8 000 tonnilt 2007. aastal peaaegu 20 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Keskmised impordihinnad langesid samal ajavahemikul 32 % võrra ning jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt liidu tootmisharu keskmisele müügihinnale alla. Seejärel suurendasid India eksportijad oma turuosa 6,7 %lt 2007. aastal 16,4 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(101)
Filipiinidelt pärit import näitab India impordiga sarnast suundumust. See kasvas vaatlusalusel perioodil 129 % võrra - ligikaudu 6 000 tonnilt 2007. aastal peaaegu 14 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Keskmised impordihinnad langesid samal ajavahemikul 38 % võrra ning lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu keskmise müügihinna alla. Sellest tulenevalt on Filipiinide turuosa kasvanud 2007. aasta 4,9 %lt 11,4 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.
(102)
Malaisiast pärit impordi suhtes märgitakse, et kuigi import vaatlusalusel perioodil vähenes (-27 %), oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisia eksportijate käes siiski 8,2 % suurune turuosa. Lisaks olid Malaisia keskmised impordihinnad Eurostati andmetel vaatlusaluse perioodi alguses kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad; perioodi teises pooles olid hinnad siiski märkimisväärselt madalamad.
(103)
Kokkuvõtvalt ilmneb, et muude kolmandate riikide, eriti India, Filipiinide ja Malaisia eksportijad, on HRV ja Taiwani suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete olemasolust kasu saanud. Vaatlusaluse perioodi teises pooles kasvas Indiast ja Filipiinidelt pärit import rohkem kui kaks korda, samal ajal kui nende hinnad olid HRV ja Taiwani hindadest madalamad. Malaisiast pärit import näitas aga langustendentsi. Selline täiendav hinnasurve avaldas liidu tootmisharule negatiivset mõju; alates 2008. aastast ilmutasid liidu tootmisharu kasum ja teised finantsnäitajad tugevat langustendentsi. Seetõttu on eriti Indiast ja Filipiinidelt pärit impordi areng liidu tootmisharu turuosa kaotusse ja selle finantsolukorra negatiivsesse arengusse kahtlemata oma osa andnud.
Tabel 15
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Muudest riikidest pärit impordi turuosa
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Indiast pärit impordi maht (tonnides)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
India impordi turuosa
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Indiast pärit impordi hind (eurot/tonn)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Filipiinidelt pärit impordi maht (tonnides)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Filipiinidelt pärit impordi turuosa
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Filipiinidelt pärit impordi hind (eurot/tonn)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Malaisiast pärit impordi turuosa
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Malaisiast pärit impordi hind (eurot/tonn)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Järeldused
(104)
Kuigi liidu tarbimine püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, kaotas liidu tootmisharu samal ajavahemikul liidus toimunud müügi mahust 25 %, mis viis turuosa vähenemiseni 50,6 %-lt 2007. aastal 38,6 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samal ajal jäi asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi turuosa stabiilseks.
(105)
Dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liikus mitme olulise näitaja areng 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimahud vähenesid vastavalt 17 % ja 25 %, tootmisvõimsus ja selle rakendamine vähenes ning seejärel langesid ka tööhõive ja tootlikkus. Kasumlikkuse määr langes 7 %-lt 2007. aastal -3 %-ni uurimisperioodil ja ka rahavood näitasid langustendentsi.
(106)
Järeldatakse, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et liidu tootmisharu olukord oli ebakindel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus, mil jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks takistas asjaolu, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit odava impordi maht üha suurenes.
F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Asjaomaste riikide kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahtude ja -hindade seos liitu suunatud ekspordimahtude ja -hindadega
(107)
Kuna HRV eksportijad koostööd ei teinud, puudub nende muudele turgudele suunatud ekspordi hindade kohta teave. Taiwani puhul on kontrollitud ettevõtetest pärit andmete põhjal keskmised kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihinnad madalamad kui need, mida küsiti liidu turul. Seepärast leiti, et meetmete aegumise korral oleksid Taiwani tootjad motiveeritud märkimisväärse koguse ekspordi ümbersuunamiseks kolmandatest riikidest atraktiivsemale liidu turule.
2. Asjaomaste riikide rakendamata tootmisvõimsus
(108)
Kättesaadavast teabest nähtub, et nii HRVs kui ka Taiwanis on suur tootmisvõimsus ja mõlemad riigid on võimelised tootmismahtusid kiiresti suurendama. Sellega seoses tuletatakse meelde, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine HRVst pärit teatavatele rauast või terasest kinnitusdetailidele 2009. aastal (8) on viinud HRV impordi vähenemiseni ja vabastanud tootmisvõimsust, mida võidakse kasutada teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootmiseks. Lisaks väärib märkimist, et hiljuti lõpule viidud meetmetest kõrvalehoidmise uurimisega laiendati HRVst pärit teatavatele rauast ja terasest kinnitusdetailidele kehtestatud meetmeid ka Malaisiast saadetud impordile (9). Seepärast eksisteerib võimalus ELi eksporditavaid koguseid oluliselt suurendada, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid täiendavat toodangut vastu võtta.
3. Järeldused
(109)
On selge, et asjaomaste riikide tootjate potentsiaal võimaldab ELi turule suunatud ekspordi mahtu märkimisväärselt suurendada. Lisaks ilmneb Taiwani puhul, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on madalamad kui liidu turul küsitud hinnad, mis suurendab tõenäosust, et osa kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordist võidakse meetmete puudumise korral ELi turule ümber suunata. See avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju.
(110)
Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav. Kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega impordi mahud suureneksid, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade edasise kahanemise ning sellest tuleneva finantsolukorra halvenemise. Seega järeldatakse, et ilmselt oleks meetmete tühistamise tagajärjeks niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju jätkumine.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(111)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(112)
Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(113)
Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine liidu huvidega vastuolus.
2. Liidu tootmisharu huvid
(114)
Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas ka vaatlusaluse perioodi alguses täheldatud suhteliselt stabiilne majanduslik olukord. Siiski kaotas liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul müügimahtu ja turuosa ning müügihinnad langesid, samal ajal kui import asjaomastest riikidest suurenes mõnevõrra kehtivatest meetmetest hoolimata. Samal ajavahemikul halvenes liidu tootmisharu rahaline olukord ning see muutus kahjumlikuks. Kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.
3. Importijate/kasutajate huvid
(115)
Mitte ükski 20 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Meenutatakse, et esialgse uurimise ajal tegi koostööd vaid üks kasutaja ning seega jõuti järeldusele, et kasutajad saavad uurimisaluseid tooteid lisaks asjaomastele riikidele omandada ka teistest tarneallikatest. Lisaks järeldati, et kuna teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad avaldavad tootmisahela järgmise etapi toodete maksumusele marginaalset mõju, ei tohiks meetmed konkreetset tootmisharu negatiivselt mõjutada.
(116)
Vaid üks kolmest valimisse kuuluvast importijast vastas küsimustikule. Tema osa asjaomastest riikidest pärit impordis oli väga väike ning moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,1 %. Lisaks näitas uurimine, et importija tootis kasumit (5 % ja 10 % vahel), samas kui vaatlusaluse toote osa äriühingu kogu tegevusest moodustas alla 10 %. Seega võib järeldada, et meetmete säilitamine mõjutaks kõnealust importijat väga vähesel määral.
4. Järeldused
(117)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(118)
Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(119)
Eespool esitatust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks määrusega (EÜ) nr 1890/2005 HRVst ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühingud
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARIC-i lisakood
HRV
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Kõik teised äriühingud
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Lisas loetletud äriühingud
15,8
A649
Kõik teised äriühingud
23,6
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 4. jaanuar 2012