РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 септември 2010 година
относно държавна помощ C 32/09 (ex NN 50/09), приведена в действие от Германия за преструктурирането на Sparkasse KölnBonn
(нотифицирано под номер C(2010) 6470)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/526/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите-членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
Германия уведоми за мерките на 21 октомври 2009 г.
(2)
С решение от 4 ноември 2009 г. (2) („Решение за откриване“) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn („Банката“) представляват държавна помощ и изрази съмнения дали би могло предоставените на Sparkasse KölnBonn мерки да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС. Освен това Комисията изиска германските органи да представят план за преструктуриране.
(3)
На 6 януари 2010 г. Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз и заинтересованите страни бяха поканени да представят техните мнения.
(4)
На 11 февруари 2010 г. Германия представи план за преструктуриране, който беше обсъден на поредица от срещи и телеконференции през периода от декември 2009 г. до септември 2010 г.
(5)
Германия предостави допълнителна информация и актуализации на плана за преструктуриране на 15 януари, 10, 12 и 24 февруари, 10 и 26 март, 21 и 28 май, 8 и 11 юни, 23 юли и 10 и 23 август 2010 г. Окончателният вариант на плана за преструктуриране беше представен на 1 септември 2010 г.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩТА
(6)
Sparkasse KölnBonn е спестовна банка в Германия. В настоящия си вид е създадена през 2005 г. в резултат на сливане на Stadtsparkasse Köln и Sparkasse Bonn, чиито собственици („Träger“, отговорни публични институции, наричани по-долу „собственик“) съответно бяха град Кьолн и град Бон. Град Кьолн непряко притежава 70 % дял в новата банка, а град Бон - 30 %. След споменатото сливане ролята на собственик на Sparkasse KölnBonn се изпълнява от асоциацията Zweckverband Sparkasse KölnBonn („Zweckverband“). Zweckverband, което е учредено съгласно публичното право, представлява предприятие със специално предназначение. Единствените участници в Zweckverband са град Кьолн (70 %) и град Бон (30 %).
(7)
В края на 2008 г. Sparkasse KölnBonn беше втората по големина спестовна банка в Германия със счетоводен баланс от 31 милиарда евро. Тогава рейтингът на Sparkasse KölnBonn по Moody’s е бил Aa2. На 15 май 2010 г. той е променен на A1.
(8)
Sparkasse KölnBonn предоставя банкови услуги на клиенти на дребно (Privatkundengeschäft) и корпоративни клиенти (Firmenkundengeschäft). Банката се занимава с финансиране на проекти и капиталови пазари (Kapitalmarktgeschäft) на регионално равнище, както и с други финансови дейности като управление на активи.
(9)
Банката работи само в района на Кьолн и Бон, където е имала пазарен дял от приблизително [30-35] (3) % от депозитите на частни клиенти, около [20-25] % от заемите, отпускани на частни клиенти и [15-20] % от кредитите за корпоративни клиенти през 2008 г. (4)
3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(10)
Капиталът на Sparkasse KölnBonn беше увеличен с общо 650 милиона евро:
i)
чрез издаване на сертификати за участие (Genussrechte) в края на 2008 г.; и
ii)
чрез негласни влогове (Stille Einlage) в началото на 2009 г.
3.1. Сертификати за участие (Genussrechte)
(11)
През декември 2008 г. Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft („Förderungsgesellschaft“) записа номинални сертификати за участие в Sparkasse KölnBonn на стойност 300 милиона евро на два транша от по 150 милиона евро.
(12)
Förderungsgesellschaft е изцяло притежавано дъщерно дружество на Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Рейнска асоциация на спестовните банки - „RSGV“). RSGV представлява публичноправната асоциация („Körperschaft des öffentlichen Rechts“) на всички спестовни банки и техните публични собственици на територията на Rhineland и представлява спестовните банки (Sparkassen) и техните (публични) собственици. Целта на Förderungsgesellschaft, според неговия устав, е подкрепата на спестовните банки, които членуват в RSGV. Förderungsgesellschaft може да прави вноски в капитала на спестовни банки само с цел развиване на допълнителни дейности по отпускане на кредити и да получава заеми.
(13)
Купонът на сертификатите е 8 %. Срокът на сертификатите е до 31 декември 2013 г. От нормативна гледна точка сертификатите за участие представляват капитал от втори ред.
(14)
Сертификатите за участие участват в годишните загуби пропорционално на общия собствен капитал за поемане на загуби. Свързани са с […] пренос на плащанията по сертификатите за участие, т.е. миналите плащания по сертификатите за участие трябва да бъдат платени в срок до [2-6] години след падежа им. Същото се прилага за плащания за допълване на номиналната стойност на сертификатите за участие, ако тя е намаляла вследствие на поемането на загуби.
(15)
Förderungsgesellschaft изтегли два заема от […] с цел финансиране на сертификатите. Фиксираната лихва по тези заеми е [4-5] % за срока на сертификатите за участие. Гарант по заема пред […] е RSGV, която ще получи от Förderungsgesellschaft възнаграждение за гаранцията в размер на [1,8-2,5] %.
3.2. Негласни влогове
(16)
На 2 януари 2009 г. и на 27 февруари 2009 г. бяха сключени договори за негласни влогове между Sparkasse KölnBonn и Zweckverband, образуващи „Stille Gesellschaft“, с общ размер 350 милиона евро, изплатени на два транша - 300 милиона евро на 2 януари и 50 милиона евро на 1 април 2009 г. Негласните влогове представляват средство, което не дава на инвеститора никакви права на глас, но му осигурява възнаграждение. Инструментът е постоянен и се признава за капитал от първи ред. Негласните влогове са притежание на Zweckverband.
(17)
С цел да финансира негласните влогове Zweckverband е изтеглило заем в размер на 300 милиона евро за първия транш. 50 % от заема са предоставени от […], а останалите 50 % - от […]. Лихвата по заема, платима от Zweckverband, възлиза на 12-месечен EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Вторият транш в размер на 50 милиона евро беше рефинансиран посредством заем от […], лихвата по който е в размер на EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Въпреки че няма изрична гаранция нито от Кьолн, нито от Бон, по закон двата града са неограничено отговорни за всички задължения на Zweckverband съгласно устава за учредяване на Zweckverband.
(18)
Възнаграждението, което Sparkasse Köln Bonn заплаща за негласните влогове, е 12-месечен EURIBOR плюс 7,25 %. Това възнагражение е било определено в съответствие със заключението на Deutsche Bank относно справедливостта. Заплащането на възнаграждението е обусловено от реализирането на балансова печалба и се отлага, ако Sparkasse KölnBonn не отчете печалба за годината. Не се извършва плащане, ако към момента на падежа съотношението на основния капитал е под 9 %, а също така и когато плащането би довело до загуба за съответната счетоводна година или би увеличило тази загуба. В случай на отлагане на плащането няма пренесено задължение за заплащане на отложената сума на по-късен етап. Освен това негласните влогове поемат балансовите загуби пропорционално на общия капитал за поемане на загуби.
4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(19)
В съответствие с плана за преструктуриране Sparkasse KölnBonn ще се ориентира към нейния законоустановен бизнес модел на регионална спестовна банка. Банката ще се съсредоточи върху предоставяне на типични услуги за банкирането на дребно на нейните традиционни клиентски сегменти, а именно частни клиенти и МСП, и ще се оттегли от другите дейности като търгуване със собствен капитал или инвестиции в структурирани продукти и ще продаде дъщерните дружества, осъществяващи странични дейности. Освен това Банката значително ще намали своите административни разходи.
4.1. Описание на плана за преструктуриране
(20)
Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху обслужването на клиенти в района на Кьолн и Бон в сегментите за частни клиенти, частно банкиране, МСП и корпоративни и институционални клиенти. Банката ще се съсредоточи върху корпоративни клиенти с годишен оборот под 250 милиона евро.
(21)
Sparkasse KölnBonn ще намали най-големите си кредитни експозиции, като ограничи кредитните линии, изиска допълнителни обезпечения или прехвърли рискове на други кредитни институции. Sparkasse KölnBonn вече е реализирала намаление в размер на 551,5 милиона евро в сегмента на корпоративните клиенти и допълнително ще намали експозицията с [900-1 100] милиона евро до края на 2013 г. от първоначалното равнище от 2,8 милиарда евро през 2008 г. Освен това до края на 2013 г. ще бъде намалена и кредитната експозиция в размер на [800-900] милиона евро, предоставена на институции, които не са свързани с района на Кьолн и Бон, посредством същите инструменти (вж. приложение I, точка 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn вече е намалило своя портфейл за търгуване със собствен капитал от първоначалните 550 милиона евро до настоящите [20-23] милиона евро, който по-нататък ще бъде намален до 0. В бъдеще Банката ще преустанови всички дейности по търгуване със собствен капитал и смята да се откаже от своя статут на институция с търговски портфейл, което ще наложи отчитането на всички останали ограничени търговски дейности в банковия портфейл. Качествено те ще бъдат ограничени до определени продукти и трябва да се придържат към дневен количествен лимит на експозиция (пазарен риск [3-5] милиона евро, вж. приложение I, точка 2).
(23)
Една от основните причини за загубите на Sparkasse KölnBonn през 2008 г. бяха нейните инвестиции в портфейлите от така наречените обезпечени с активи ценни книжа (ABS) и стратегическо разпределяне на активи (SAA). В момента на осъществяването на инвестицията в портфейла от ABS Sparkasse KölnBonn придобива разнообразни в географско отношение (5) активи, предимно с рейтинг AAA, в това число RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) и CLO (10). Към края на 2007 г. портфейлът от ABS възлизаше на 1,05 милиарда евро в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn. SAA е инвестиция в специални фондове, чрез която Sparkasse KölnBonn притежаваше разнообразен портфейл, състоящ се наред с другите от международни акции, REIT (11) и облигации, включително такива с висока доходност и на възникващи пазари. Към края на 2007 г. този портфейл беше отчетен със стойност 2,2 милиарда евро в книгите на Sparkasse KölnBonn. Въпреки че целта на Sparkasse KölnBonn беше постигането на голяма диверсификация на нейните портфейли от ABS и SAA, те бяха засегнати значително от финансовата криза. Двата портфейла бяха основната причина за отписването на 249 милиона евро, (12) което Sparkasse KölnBonn трябваше да признае в своя инвестиционен портфейл през 2008 г., в допълнение към вече записаните 108 милиона евро през 2007 г.
(24)
В своя план за преструктуриране Sparkasse KölnBonn класифицира инвестициите в ABS и SAA като несъответстващи на рисковия профил и неговото стратегическо преориентиране в посока на традиционна спестовна банка. В резултат на това Банката реши изцяло да продаде или намали тези ангажименти до 2014 г. През март 2008 г. Sparkasse KölnBonn намали наполовина нейната инвестиция в SAA, за да ограничи експозицията си на ценни книжа. През 2009 г. бяха реализирани допълнителни продажби, което доведе до намаляването на портфейла от SAA на 468 милиона евро към 30 септември 2009 г. Въздействието на останалата експозиция на ABS (по номинал 970 милиона евро към 30 септември 2009 г.) в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn ще бъде поето от създаването на провизии и хеджиране през 2010 г. Накрая целият оставащ портфейл предстои да бъде продаден през [2012-2014 г.].
(25)
Sparkasse KölnBonn е започнала да прилага всеобхватна програма за намаляване на разходите, в това число намаляване броя на персонала, оптимизация на вътрешните процеси и закриване на 22 от съществуващите 131 клона до средата на 2011 г. В резултат на това нейните административни разходи постепенно ще бъдат намалени с [5-8] % до 2014 г. (13)
(26)
Германия твърди, че Банката ще спазва ограниченията на плащанията на купони (приложение I, точка 7), рекламирането (приложение I, точка 9) и забраните за придобиване (приложение I, точка 8), както и забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените, която предвижда, че до края на 2014 г. Sparkasse KölnBonn няма да предлага по-добри проценти за депозити и ипотеки от най-добрите, предлагани от 10-те най-големи нейни конкуренти (за депозити - от гледна точка на пазарни дялове на конкурентите на съответния пазар в района на Кьолн и Бон и за ипотеки - от гледна точка на пазарен дял в ново производство в Германия, вж. приложение I, точка 5).
4.2. Преструктуриране на дъщерните дружества
(27)
Sparkasse KölnBonn планира да намали притежаваните от нея дъщерни дружества с една трета. От портфейла от дъщерни дружества, който фигурира в счетоводните отчети на Банката със стойност 635 милиона евро към 31 декември 2008 г., [20-40] милиона евро са продадени или ликвидирани до края на 2009 г. и още [180-250] милиона евро предстои да бъдат продадени. Като прилага тази мярка, в зависимост от вида на дъщерното дружество, Sparkasse KölnBonn преследва две цели. Първо, целта на продажбите на дъщерни дружества (14), осъществяващи странични дейности, които работят по проекти за регионално развитие или общинско и социално настаняване, е да се намали експозицията на риск и уязвимостта на Sparkasse KölnBonn. Второ, целта на продажбата на дялове в предприятия, които само непряко са свързани с дейността на Sparkasse KölnBonn, е да се реализират печалби за финансиране на преструктурирането на Sparkasse KölnBonn (вж. приложение I, точка 10). Пълен списък на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени, е предоставен в приложение I, точки 10 и 13.
(28)
Примери за продажби във втората група са дяловете в дружества като RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и neue leben Pensionsverwaltung AG. Тези продажби вече са приключили и са осигурили постъпления в общ размер от приблизително [25-35] милиона евро.
(29)
За определени дъщерни дружества, чиято стойност приблизително е [70-100] милиона евро, Sparkasse KölnBonn не очаква голям интерес от частни купувачи трети страни. Този слаб интерес се дължи главно на характера на тези предприятия - фактът, че те са малки и се занимават със социално настаняване и регионално развитие в сътрудничество с град Кьолн или тяхната структура на собственост, в която град Кьолн вече доминира. Следователно Банката възнамерява да продаде тези дейности на [град Кьолн или дружество, свързано с град Кьолн]. Прехвърлянето би следвало да се реализира по пазарна стойност, определена от независим експерт. Активите, притежавани от дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, са свързани главно с дейности в областта на недвижимите имоти.
(30)
Вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране Банката ще намали нейните рисковопретеглени активи (RWA) с [2-5] милиарда евро до [15-20] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се отчита бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, намалението на RWA ще възлезе на [10-15] % до 2014 г. […] на Sparkasse KölnBonn ще намалее с [4-6] милиарда евро до [20-30] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се взема предвид бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, мерките за преструктуриране ще доведат до общо намаление на активите с 5 %.
4.3. Възможност за връщане на жизнеспособността при основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия
(31)
Германия е представила основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия с цел да покаже възможността на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план.
(32)
Представените финансови прогнози в основния сценарий са базирани на допускания, които съответстват на прогнозите за Германия, публикувани от признати икономически институти. Приема се, че растежът на БВП ще се запази на същото умерено равнище през целия период на преструктуриране. Очаква се процентът на безработицата да продължи да се повишава до 2011 г., а след това да започне бавно да спада. Накрая очаква се понастоящем неблагоприятната среда с ниски лихвени проценти да се подобри през 2010 г. и след това да остане без промяна за останалата част от периода на преструктуриране.
(33)
Както е показано в таблица 1 по-долу, при основния сценарий се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне своята доходност през 2010 г. и непрекъснато да подобрява нейните резултати до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне възвръщаемост на собствения капитал (ROE) в размер на [9-10] %. Диаграма 1 по-долу илюстрира основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г.
Таблица 1
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. в основния сценарий
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Основен сценарий
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Диаграма 1
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 - основен сценарий
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (15) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Съотношение от първи ред (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия макроикономическите допускания предвиждат продължаване на кризата до 2011 г. и бавно възстановяване през 2012 г. Сценарият с неблагоприятни пазарни условия предвижда, че лихвените проценти ще останат на неблагоприятно ниско равнище в продължение на още две години спрямо основния сценарий.
(35)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне нейната доходност през 2012 г. и непрекъснато да подобрява резултатите си до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне ROE в размер на [10-12,5] %. В съответствие със сценария с неблагоприятни пазарни условия съотношението на капитала за Sparkasse KölnBonn и за цялата консолидирана група ще остане доста над минималните регулаторни изисквания през целия период на преструктуриране. Таблица 2 и диаграма 2 по-долу илюстрират основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
Таблица 2
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
Сценарий с неблагоприятни пазарни условия
- 98,8
- [125 - 150]
- [25 - 50]
[50 - 75]
[125 - 150]
[175 - 200]
Диаграма 2
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. - сценарий с неблагоприятни пазарни условия
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (17) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Съотношение от първи ред (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Извършен е допълнителен анализ на чувствителността на лихвените проценти, тъй като основната пречка пред реализирането на приходи от страна на Банката представлява настоящото ниско равнище на краткосрочните лихвени проценти (сценарий 1: увеличаване на лихвената крива със 100 базисни пункта, сценарий 2: понижението ѝ с 50 базисни пункта). Анализът потвърди, че допълнителното увеличаване на лихвените проценти би подобрило доходността на Sparkasse KölnBonn, докато намаляващите лихвени проценти биха намалили нейната доходност, т.е. линейно намаляване на краткосрочните лихвени проценти с 50 базисни пункта би довело до намаляване на печалбата с [20-25] милиона евро годишно. Като цяло предоставеният от Германия анализ на чувствителността показва, че уязвимостта на Sparkasse KölnBonn на големи шокове на лихвените проценти е ограничена.
4.4. Корпоративно управление
(37)
Германия представи информация, която показва, че инвестициите, направени на база политически съображения, които са допринесли за затрудненията на Sparkasse KölnBonn, са били одобрени през периода 1997-2004 г. - преди сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г., което е създало Sparkasse KölnBonn в настоящата му форма. Тези инвестиции са решени също така при условията на различна правна уредба, регламентирана главно от Закона за спестовните банки на Северен Рейн-Вестфалия (19). След това са правени подобрения в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn.
(38)
Поради промяна на структурата на отговорната публична институция на Банката (Träger) след сливането от 2005 г., важните решения в Zweckverband се вземат с квалифицирано мнозинство на гласовете на акционерите, което е определено на най-малко 85 % - равнище, което надвишава дяловото участие на всеки един от градовете.
(39)
Броят и големината на органите на института са били намалени, което включва значителни намаления на големината на Надзорния съвет и на Управителния съвет (20). Разпуснат беше Комитетът по дяловите участия, състоящ се от трима члена на Управителния съвет, който в бившата Stadtsparkasse Köln е имал право да взема предварителни решения относно инвестициите в дъщерни дружества. Управителният съвет пое отговорността за инвестиционната политика по отношение на ангажиментите, свързани със собствен капитал, които следва да се оценяват на база на икономически критерии. Освен това всяка нова инвестиция, реализирана от Sparkasse KölnBonn, изисква одобрението на Надзорния съвет.
(40)
Промените в Закона за спестовните банки задължиха Банката да създаде комитети по риска и по счетоводната отчетност и да им предостави широки контролни правомощия. Законът изисква също така членовете на Надзорния съвет да притежават необходимата квалификация, за да оценяват и контролират дейността на спестовна банка. Управителният съвет единствен носи цялата отговорност за управлението на Банката, като не е задължен да изпълнява никакви указания на Надзорния съвет или на акционерите.
(41)
В допълнение към вече приложените подобрения на структурата на корпоративно управление Sparkasse KölnBonn допълнително ще засили нейното управление, като увеличи броя на независимите (21) членове на Надзорния съвет от двама (понастоящем) на четирима от общо 18. Членовете на Комитета по счетоводна отчетност ще бъдат намалени от девет на седем, а, съответно, на Комитета по риска - от девет на шест, считано от 1 януари 2011 г. Комитетите по дяловите участия и по стратегиите ще бъдат разпуснати съответно до края на 2011 г. и на 2010 г. Важността на първия естествено ще отпадне, след като Sparkasse KölnBonn продаде основната част от нейните дъщерни дружества. Задълженията на последния ще бъдат изпълнявани от Управителния съвет. Накрая ще бъдат изменени процесите на вземане на решения по отношение на придобивания на дружества, като ще се включи единодушно вземане на решения в Управителния съвет и в хода на финансов и правен анализ или бизнес оценка ще се изисква инвестициите, надвишаващи [2-5] милиона евро, предварително да бъдат оценени положително от независим експерт.
4.5. Хибриди
(42)
Sparkasse KölnBonn държи хибриден капитал, депозиран от инвеститори трети страни (частни сертификати за участие), в размер 224 милиона евро. Според предоставената от Германия информация Genussrechte и частните сертификати за участие са равнопоставени. Негласните влогове са с по-нисш ранг и от двата вида сертификати. Както е показано на таблица 3 по-долу, от 2008 г. насам не са извършвани плащания на купони по хибриди. През 2008 г. и 2009 г. Genussrechte участват в загубите в размер на 57,4 милиона евро. Негласните влогове и частните сертификати участват в загубите през 2009 г. Считано от 2010 г. хибридните инструменти ще бъдат допълнени и от 2011 г. кумулативните отложени плащания на купони ще бъдат наваксани до 2012 г. През 2013 г. всички хибриди ще бъдат допълнени, всички отложени плащания на купони ще бъдат наваксани и по всеки инструмент ще бъде заплатен пълен купон. Предвид факта, че плащания на купони се извършват при положителен резултат или на отчета за приходите и разходите или на баланса, Sparkasse KölnBonn няма никакво основание да спре плащанията на купони, ако функционира рентабилно и всяко едно намаляване на капитала е било възстановено.
Таблица 3
Разпределение на печалбата на Sparkasse KölnBonn през периода 2009-2014 г. (основен сценарий)
2008 r.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Печалба преди данъчно облагане
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Разпределение на печалбата според капиталовите инструменти
Държавни сертификати за участие
Поемане на загубата
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Частни сертификати за участие
Поемане на загубата
0
12,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Негласни влогове
Поемане на загубата
0
19,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Германия е поела ангажимент Банката да не извършва никакви плащания на купони по хибридния капитал, притежаван от частни инвеститори, освен плащанията, които е задължена да извърши по договор (вж. приложение I, точка 7).
4.6. WestLB
(44)
Друга причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn беше нейното участие в WestLB. В миналото Sparkasse KölnBonn е реализирала загуби в размер на […] милиона евро, тъй като, в качеството си на член на регионалната асоциация на спестовните банки, тя е правила вноски в резервния фонд, създаден от асоциацията на спестовните банки като „предпазна мрежа“ за нейните членове и Landesbanks. В контекста на оздравяването на WestLB през 2008 г. се е наложила намесата на фонда. Останалата експозиция на риск е свързана с непрякото дялово участие на Sparkasse KölnBonn в WestLB и оставащата непряка отговорност за „лошата“ банка на WestLB чрез RSGV.
(45)
Въпреки че Sparkasse KölnBonn не е инвестирала пряко в WestLB, тя има експозиция на дял в последното, притежаван от RSGV, в което Sparkasse KölnBonn притежава пряк дял от около 19 %. Според предоставената от Германия информация рискът някакво понижение на балансовата стойност на RSGV, дължащо се на WestLB, да окаже въздействие върху Sparkasse KölnBonn е силно ограничен. Първо, WestLB наскоро е било оценено от независима страна и неговата балансова стойност в счетоводните отчети на RSGV е била намалена съответно към 31 декември 2009 г. от първоначалната стойност от […] милиона евро на […] милиона евро към 31 декември 2009 г. Следователно непрекият дял на Sparkasse KölnBonn в WestLB понастоящем възлиза на приблизително […] милиона евро. Освен това, поради факта че Sparkasse KölnBonn има експозиция на WestLB само чрез нейния дял в RSGV, единствено истинската стойност на последното е от значение за Sparkasse KölnBonn. Тя се влияе не само от стойността на WestLB, но също така от други дъщерни дружества и инвестиции, притежавани от RSGV. Оценката на другите дъщерни дружества на RSGV, направена в края на 2009 г., разкри значителни латентни резерви, които биха били достатъчни да покрият дори евентуалния най-неблагоприятен сценарий - пълно отписване на WestLB.
(46)
Задължението на Sparkasse KölnBonn за вноски [в …], създадено с цел покриване на евентуални загуби на наскоро създадената „лоша“ банка на WestLB, възлиза на […] милиона евро за период от 25 години. Въпреки това този ангажимент няма да окаже въздействие върху възможността на Банката да изпълнява нейните нормативни изисквания в бъдеще, тъй като вноските [в …] ще се правят само от бъдещите печалби.
4.7. Частично ранно излизане от кризата
(47)
Германия е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn да върне част от получения капитал по-рано от предвиденото в условията на инструментите (вж. приложение I, точка 27). Връщането ще започне от 2011 г. и ще се осъществи в две стъпки.
(48)
Първата стъпка се състои в продажбата на транш от 150 милиона евро […] на Zweckverband. Операцията и по-специално равнището на покупната цена няма да са по-изгодни за Förderungsgesellschaft, отколкото ако е запазило инструмента (22). След това Zweckverband ще преобразува Genussrechte, които понастоящем се признават за капитал от втори ред, в капиталови инструменти от първи ред. По-специално новият инструмент ще бъде субординиран, няма да подлежи на обратно изкупуване за най-малко 30 години и ще има некумулативни плащания на купони. Тази стъпка ще доведе до подобряване на съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn с [0,8-1,0] %.
(49)
Увеличаването на съотношението на капитала от първи ред позволява осъществяването на втората стъпка, която представлява обратното изкупуване от страна на Sparkasse KölnBonn на оставащия транш от Genussrechte, притежавани от Förderungsgesellschaft, през 2011 г. с номинална стойност 150 милиона евро. Като цяло и двете стъпки ще доведат до намаляване на съотношението на капитала от втори ред с [0,5-1,0] %. Освен това RSGV или друг член на сектора на спестовните банки ще изкупи на пазарна цена дяловете на Sparkasse KölnBonn в две свързани със спестовните банки […] (23) и […]. Продажбата на непреките дялове в двете дружества ще доведе до допълнително намаление от [0,2-0,5] % на общите активи на Банката. Продажбата на двете дружества е тясно свързана с връщането на втория транш от Genussrechte, тъй като RSGV ще закупи двете дружества с постъпленията от продажбата на Genussrechte.
5. ОСНОВАНИЯ ЗА СТАРТИРАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО МЯРКАТА ЗА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(50)
Комисията напомня, че в този случай е открила официална процедура по разследване на мярката за рекапитализацията по отношение на нейната съвместимост с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС (24) като помощ за преструктуриране на 4 ноември 2009 г.
(51)
Освен това Комисията изрази съмнения относно това дали е гарантирано подходящо споделяне на тежестта във всички случаи и дали нарушаването на конкуренцията е било ограничено, както се изисква съгласно правилата за държавна помощ (параграф 50 от Решението за откриване).
(52)
Накрая, предвид несигурността относно това дали затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат на инвестиционни решения, взети доста преди кризата, или по-скоро на самата криза, Комисията не стигна до заключение относно това дали мерките за рекапитализация биха попаднали в приложното поле на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС или на член 107, параграф 3, буква в от ДФЕС. Комисията реши да продължи с разследването на фактите, за да определи подходящото правно основание, което следва да бъде приложено, като заеме позиция на по-късен етап от процеса.
6. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(53)
Комисията отбелязва, че не са получени мнения от заинтересовани трети страни по отношение на Решението за откриване, свързано с мярката за рекапитализация.
7. МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ
(54)
Германия отбеляза, че е направила преглед на решението на Комисията от 4 ноември 2009 г., в което Комисията е решила да открие процедурата, установена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Тя уведоми Комисията, че поддържа своето мнение, че мерките за рекапитализация, получени от Sparkasse KölnBonn под формата на негласни влогове и сертификати за участие в края на 2008 г. и началото на 2009 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Германия счита, че мерките са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика в съответствие с представената обосновка преди Решението за откриване (вж. параграфи 24-28 от Решението за откриване).
(55)
Германия не се съгласи с оценката на Комисията, че към момента на прилагане на мерките за рекапитализация, т.е. края на 2008 г./началото на 2009 г., пазарът на хибридни инструменти е бил в пълно затишие (25). По-специално Германия не е съгласна със заключението на Комисията, че никой инвеститор или собственик при условията на пазарна икономика не би се обвързал с такава инвестиция в посочения момент, дори на по-висока цена (вж. параграф 38 от Решението за откриване). Германия твърди, че пазарните промени не са засегнали Sparkasse KölnBonn, която е могла да емитира подчинен дълг, както през последните четири месеца на 2008 г. (в общ размер [10-15] милиона евро), така и през първото тримесечие на 2009 г. (в общ размер [35-40] милиона евро) на траншове от по няколко стотин хиляди евро.
(56)
Накрая Германия възрази на твърдението, че рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn от Förderungsgesellschaft включва някакви държавни ресурси.
(57)
Германия обаче изрази своята увереност, че, ако Комисията потвърди своята предварителна оценка по отношение на характера на държавна помощ на рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, мерките биха били съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(58)
Германия заяви, че планът за преструктуриране отговаря на всички условия, посочени в Съобщението на Комисията от 23 юли 2009 г. относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (26) („Съобщение относно преструктурирането“).
(59)
Според мнението на Германия планът за преструктуриране гарантира, че в дългосрочен план жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn е възстановена, че Sparkasse KölnBonn осигурява достатъчно собствено участие в разходите за преструктуриране и нарушенията на конкуренцията са ограничени от съществени структурни и поведенчески мерки.
(60)
Поетите ангажименти от Германия са посочени в приложения I-III и представляват неразделна част от настоящото решение. С цел да се гарантира изпълнението на ангажиментите ще бъде назначен контролиращ управител. Процедурата по назначаване и отговорностите на контролиращия управител са посочени в приложение II. Освен това Германия се е ангажирала със срок за извършване на продажбите (вж. приложение I, точки 10 и 13). В случай че съгласуваният срок за извършване на продажбите не бъде спазен, ще бъде назначен управител по продажбите, който ще изпълнява задълженията си в съответствие с условията, посочени в приложение III.
8. ОЦЕНКА
8.1. Съществуване и размер на помощ
(61)
Комисията трябва да прецени дали въпросните мерки представляват държавна помощ. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(62)
В Решението за откриване (раздел 5.1) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ. Комисията не може да се съгласи с обосновката на Германия, според която мерките не представляват помощ, доколкото условията и на двата инструмента отговарят на това, което един инвеститор при условията на пазарна икономика би приел. Дори ако възнаграждението и по двата инструмента отговаря на лихвата, заплащана по съпоставими инструменти до началото на 2008 г., то е било твърде ниско в случая на Sparkasse KölnBonn, предвид високия риск в резултат на липсата на доходност на Банката. Дори към момента на рекапитализацията пазарът на хибридни инструменти е бил в пълен застой. Следователно, в контекста на настоящия случай и по-специално пазарната ситуация, Комисията не би могла да приеме аргумента, че инвеститор в условията на пазарна икономика би направил инвестицията във въпросния момент, да не говорим за инвестиране при равни условия.
(63)
Разследването не стигна до никаква информация, която би променила тази оценка. Емисиите на подчинен дълг от страна на Sparkasse KölnBonn в края на 2008 г. и през първото тримесечие на 2009 г. не осигуряват надеждно доказателство, че пазарите на хибридни инструменти са били активни, поради твърде ограничения брой свързани отделни траншове. Траншове на хибридни инструменти на стойност няколко стотин хиляди евро представляват много по-различно ниво на риск от това на инструмент с номинална стойност 150 милиона евро и следователно е много по-лесно да бъдат поети от частните пазари. Следователно Комисията поддържа своето мнение, че никой инвеститор при условията на пазарна икономика не би придобил емисия на хибридни инструменти с подобна големина и характеристики като мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn към въпросния момент.
(64)
По отношение на характера на ресурсите, използвани от Förderungsgesellschaft за рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, Комисията напомня, че вече е установила в нейната практика, че средствата, предоставени от RSGV, представляват ресурси, които пряко или непряко са контролирани от публични органи (27). Комисията счита, че това се отнася също така за Förderungsgesellschaft, което е изцяло притежавано дъщерно дружество на RSGV. Следователно тези ресурси са държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(65)
В светлината на горното Комисията потвърждава предварителното заключение, до което е стигнала в Решението за откриване, че мерките за рекапитализация в полза на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(66)
Освен това Комисията отбелязва, че мерките за помощ за оздравяване са преобразувани в помощ за преструктуриране, която отново осигурява предимство за Банката. Мерките са позволили на Банката да получи финансиране в ситуация, в която тя е била неспособна да набере капитал на пазара, особено в условията на финансова и икономическа криза. Това дава на Банката икономическо предимство и засилва нейната позиция в сравнение с тази на нейните конкуренти в Германия и в други държави-членки, които не са получили същата подкрепа. Следователно мерките трябва да се разглеждат като способни да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки.
(67)
Елементът на помощта в капиталовите инжекции възлиза на 650 милиона евро и представлява 3,3 % по отношение на рисково претеглените активи на Банката (края на 2008 г.).
8.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
8.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта
(68)
В своето решение за откриване от 4 ноември 2009 г. Комисията не стигна до заключение относно съответното правно основание за анализа на мерките за рекапитализация. Въз основа на наличната към съответния момент информация, решенията за инвестиране в проекти за регионално развитие, взети през периода, доста преди финансовата криза, изглежда представляват основната причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn. Тъй като кризата явно само е изострила съществуващите проблеми на Банката, прилагането на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС не беше изключено. От друга страна, датата на осъществяване на мерките за рекапитализация в разгара на финансовата криза и банковата практика на Комисията в условия на финансова криза предположиха прилагането на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(69)
Освен това, дори предишни решения да са се позовавали на Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (28) („Насоки за преструктуриране“), Комисията е разяснила в точка 49 от Съобщението относно преструктурирането, че цялата помощ, нотифицирана на Комисията преди 31 декември 2010 г., ще бъде оценявана като помощ за преструктуриране на банки в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, а не с Насоките за преструктуриране.
(70)
Предвид продължаващата чувствителност на банковия сектор в Германия, Комисията стига до заключението, че потенциалното ликвидиране на една от най-големите спестовни банки в Германия поради […] би оказало отражение върху цялата система и следователно би застрашило финансовата стабилност в Германия.
(71)
Следователно подходящото правно основание за оценка дали получената помощ от Sparkasse KölnBonn е съвместима с вътрешния пазар като помощ за преструктуриране с цел запазване на финансовата стабилност е член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8.2.2. Съвместимост на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар
(72)
В съответствие със Съобщението относно преструктурирането, първо, планът за преструктуриране трябва да покаже, че процесът на преструктуриране, през който преминава получателя на държавната помощ, е подходящ за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Второ, размерът на помощта трябва да бъде ограничен до необходимия минимум и както получателя, така и притежателите на неговия капитал следва да участват в преструктурирането със свои собствени ресурси във възможно най-голяма степен. Трето, трябва да има мерки за ограничаване на нарушението на конкуренцията, създадено от изкуственото подпомагане на пазарната сила на получатела, и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Накрая трябва да бъдат решени определени въпроси, свързани с наблюдението и процедурите.
i) Възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план
(73)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането Германия представи всеобхватен и подробен план за преструктуриране, който предоставя пълна информация за бизнес модела. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката.
(74)
Що се отнася до бизнес модела, Sparkasse KölnBonn възнамерява да се съсредоточи върху традиционните бизнес дейности на регионална спестовна банка. Тя ще предоставя пълната гама от банкови продукти на дребно за основните клиентски сегменти в региона на Кьолн и Бон: физически лица, МСП, както и по-малки корпоративни клиенти и институционални клиенти, намиращи се в региона. В резултат на това Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху нейната законоустановена дейност и ще трупа капитал от своята основна компетентност, като същевременно се оттегли от онези области, които са причина за нейните финансови затруднения. По-специално Sparkasse KölnBonn преустановява търгуването със собствен капитал, всички дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, и инвестиции в портфейлите от SAA и ABS. Комисията счита, че новият бизнес модел на Банката е жизнеспособен и устойчив в дългосрочен план.
(75)
Затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат главно на три дейности: i) проекти за регионално развитие; ii) инвестиции в портфейлите от ABS и SAA; и iii) инвестицията на Банката в WestLB.
(76)
Още през 2008 г. Sparkasse KölnBonn стартира продажбата или ликвидацията на дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, свързани с регионалното развитие. Пълното преустановяване на тези дейности представлява необходима и подходяща мярка за отстраняване на опасенията на Комисията, тъй като продажбите определят горна граница на всички бъдещи загуби или експозиция на риск, произтичащи от дъщерните дружества. Освен това мярката освобождава капитал, както и управленски капацитет, които може да бъдат отново използвани в основната дейност на Банката. При това продажбите ще намалят баланса на Банката с около [180-230] милиона евро ([0-2] %) (29).
(77)
Тъй като дейностите на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, се състоят главно в строителство на недвижими имоти и свързани с недвижими имоти услуги, Комисията не счита, че прилагането на Съобщението относно обработването обезценените активи в банковия сектор на Общността (30) („Съобщение относно обезценените активи“) е необходимо или подходящо в този случай. Балансовите стойности на тези дъщерни дружества са били отписани в значителна степен през изминалите години, за да се приведат в съответствие с техните пазарни стойности. Следователно не се очакват значителни бъдещи загуби за Банката вследствие на продажбата на дъщерните дружества. Освен това ангажиментът на Германия, че Банката ще продава според пазарната стойност, която ще бъде определена от независим експерт, гарантира, че в операциите няма да бъде включена допълнителна държавна помощ.
(78)
Друг източник на проблеми за Банката бяха портфейлите от ABS и SAA. Тези инвестиции вече значително са намалени. Sparkasse KölnBonn ще се оттегли напълно от тези портфейли до края на 2014 г. Поради факта, че тези инвестиции са извън обхвата на новия бизнес модел на Банката, оттеглянето от тези портфейли представлява необходима стъпка за изпълнението на стратегията на Sparkasse KölnBonn. Настоящите балансови стойности на останалите активи в портфейлите от ABS и SAA като цяло отговарят на техните пазарни стойности. Следователно останалата експозиция на риск, произтичаща от тези портфейли, е ограничена и не засяга жизнеспособността на Банката.
(79)
Накрая останалата експозиция на Банката - WestLB, която в миналото е довела до загуби за Sparkasse KölnBonn в размер на […] милиона евро, е с ограничен размер и е компенсирана от резерви в инвестиционния портфейл на RSGV. Освен това вноските на Банката [в …] ще се извършват само от бъдещите нетни печалби. Следователно задължението на Sparkasse KölnBonn да участва [в …] няма да застраши жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. В допълнение Комисията счита за положителен факта, че вноските на Банката са дължими едва след възстановяване на държавния капитал в съответствие с условията на рекапитализацията.
(80)
Комисията отбелязва, че Банката вече е разгледала и в бъдеще ще обръща внимание на слабостите в нейното корпоративно управление. Промяната в структурата на акционерите и въвеждането на гласуването с квалифицирано мнозинство в светлината на сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г. гарантират, че политическите интереси на собствениците няма да вземат връх над икономическите интереси на Банката. Освен това промяната в структурата и големината на органите на Sparkasse KölnBonn, както и на процеса на вземане на решения, води до подобрена отчетност на висшето ръководство. По-малкото разделени отговорности, както и по-големият дял на персонала, който не е политически ангажиран, т.е. [външни …] експерти в органите на Банката, ще увеличи прозрачността и ефективността на процеса на вземане на решения. Заедно с промяната на акционерната структура, тези мерки са насочени към източниците на затрудненията на Sparkasse KölnBonn, тъй като те свеждат до минимум риска, че Sparkasse KölnBonn ще се обвърже в проекти по политически съображения, които противоречат на икономическите интереси на Банката. Освен това независимостта на управлението на Банката изглежда достатъчно застъпена в съществуващото законодателство. Фактът, че Sparkasse KölnBonn е предоставила доказателства, че след 2004 г. Банката не се е обвързвала с нови проекти на политическа основа, показва, че прилаганите мерки са ефективни. Като цяло новият кодекс за корпоративно управление съответства на постигнатото в съпоставими случаи (31). Следователно вече направените промени в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn, както и тези, за които е поет ангажимент, могат да се считат за подходящи и достатъчни, за да допринесат за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(81)
Комисията счита, че планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn отговаря на изискванията, посочени в точка 9 и точки 12-15 от Съобщението относно преструктурирането, а именно че планът за преструктуриране следва да покаже също така как Банката възможно най-скоро ще възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план без държавна помощ. По-специално Банката следва да може да генерира подходяща възвръщаемост на нейния капитал, като същевременно покрива всички разходи за нейната обичайна дейност и спазва съответните регулаторни изисквания.
(82)
Първо, Sparkasse KölnBonn е предоставила финансови прогнози за периода 2008-2014 г., в които се дава информация за приходите, разходите, обезценките, печалбите и капиталовата позиция на Банката. Комисията счита, че предоставените прогнози при основния сценарий са базирани на разумни основни макроикономически допускания. Банката очаква отново да генерира печалби през 2010 г. и непрекъснато да подобрява своите годишни резултати през целия период на преструктуриране. Освен това през 2014 г. ROE ще достигне равнище от [9-10] %, което изглежда подходящо равнище на възвръщаемост за банка на дребно при нормални пазарни условия. Освен това, считано от 2013 г., Sparkasse KölnBonn напълно ще възстанови мерките за помощ. Съотношенията на капитала на Банката остават доста над минималните нормативни изисквания, като съотношението от първи ред ще се подобри от 6,1 % през 2009 г. на [8-9] % през 2014 г.
(83)
Второ, Sparkasse KölnBonn показа, че може да издържи на сценарий с неблагоприятни пазарни условия. Допусканията в сценария с неблагоприятни пазарни условия са оценени като уместни. Поради факта, че сценарият с неблагоприятни пазарни условия показва, че Sparkasse KölnBonn ще надвиши нейните нормативни капиталови изисквания, може да се счита, че Банката отговаря на изискванията на параграф 13 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това анализът на чувствителността показва, че Банката може да устои на значителна промяна в лихвените проценти в бъдеще.
(84)
Накрая Sparkasse KölnBonn представи стратегия за частично ранно излизане от кризата. Частичното връщане на държавния капитал би трябвало да бъде възможно без да се намалява капиталовата основа на институцията, тъй като според прогнозите съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn ще достигне [6-7] % през 2010 г. и след това ще надвиши това равнище при основния сценарий и също ще остане над нормативния минимум в сценария с неблагоприятни пазарни условия в плана за преструктуриране. Частичното ранно излизане от кризата не е свързано с допълнителна помощ нито за Sparkasse KölnBonn, нито за други дружества, които са част от операцията. Първо, поради определянето на покупната цена, която следва да бъде заплатена за първия транш Genussrechte от 150 милиона евро, която е почти равна на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента, в крайна сметка Förderungsgesellschaft няма да бъде по-облагодетелствано. Второ, операцията се осъществява между две публични дружества. Освен това, поради факта, че инструментът, който предстои да бъде преобразуван в капитал от първи ред, вече се определя като помощ и Sparkasse KölnBonn ще заплати същото възнаграждение на Zweckverband след преобразуването, Комисията не счита, че в преобразуването е обвързана някаква допълнителна помощ. Накрая обратното изкупуване от Sparkasse KölnBonn на втория транш от 150 милиона евро също ще бъде почти равно на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента.
(85)
Вследствие на това Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Sparkasse KölnBonn, изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност и с това се намаляват съмненията, изразени в Решението за откриване.
ii) Собствен принос/споделяне на тежестта
(86)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира ограничаването на помощта до необходимия минимум. Това предполага, че банките ще използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, като например продават активи, а акционерите, по възможност, следва да поемат загубите на банката. Мерките, за които е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn, гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктурирането на частни инвеститори, които притежават хибриден капитал на Банката.
(87)
Планът за преструктуриране не съдържа никакви елементи, които предполагат, че помощта надвишава средствата, изисквани за покриване на разходите, направени с оглед възстановяване на жизнеспособността. Получената помощ е необходима, за да се гарантира, че Sparkasse KölnBonn ще разполага с разумни капиталови буфери при основния сценарий и ще може да изпълни нормативните капиталови изисквания при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
(88)
По отношение на участието в разходите за преструктуриране чрез вътрешни ресурси, генерирани от Sparkasse KölnBonn, Комисията отбелязва, че Банката прилага мерки за намаляване на разходите. Мерките за намаляване на разходите ще доведат до намаляване на годишните разходи с [25-35] милиона евро до края на периода на преструктуриране, което представлява около [5-8] % от общите разходи през 2009 г.
(89)
Освен това продажбите на доходоносни дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, ще осигурят постъпления, които може да бъдат използвани за финансиране на разходите по преструктурирането.
(90)
Банката няма право да спира или забавя плащането на купони по хибридни инструменти, ако реализира печалба през дадена година. Въпреки това притежателите на хибридни инструменти, доколкото е възможно, също участват в покриването на претърпените от Sparkasse KölnBonn загуби, тъй като плащането както на купони, така и на главници по хибридния капитал е било спряно или те са участвали в поемането на загубите на Sparkasse KölnBonn. Следователно Комисията счита, че е гарантирано максималното възможно споделяне на тежестта от частните инвеститори в хибридни инструменти на Банката и, следователно, са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането за участие в разходите за преструктуриране от страна на частните инвеститори.
(91)
Точка 24 от Съобщението относно преструктурирането гласи, че адекватното възнаграждение за държавния капитал също представлява средство за постигане на споделяне на тежестта. В това отношение Комисията счита, че равнището на възнаграждението, определено в условията на мерките за рекапитализация, е подходящо в съчетание с останалите гореописани мерки за споделяне на тежестта. Прогнозните печалби ще дадат възможност на Банката да възстанови държавния капитал и да заплати спрените купони в съответствие с условията на рекапитализацията, считано от 2011 г. - за Genussrechte и от 2013 г. - за негласните влогове, след като бъде допълнен номиналния капитал на инструментите. Следва да се отбележи, че лихвата по Genussrechte, притежавани от държавата, е кумулативна за [2-6] години, а намалението на капитала вследствие поемането на загуби следва да бъде допълнено и при двата инструмента за рекапитализация. Следователно, според финансовите прогнози в основния сценарий, неплатената лихва по Genussrechte и намалената главница по двата инструмента впоследствие ще бъдат възстановени на държавата.
(92)
В светлината на горното Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Германия, предвижда достатъчен собствен принос към преструктурирането и следователно намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
iii) Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(93)
Съобщението относно преструктурирането изисква плана за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Освен това те следва да решават проблеми, свързани с моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентно поведение.
(94)
Пакетът от мерки в достатъчна степен решава проблема с моралния риск. Sparkasse KölnBonn е решена да извърши цялостна продажба на доходоносни странични дейности. Те включват дела в […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и Neue Leben Pensionsverwaltung AG, които са значителни […] на Sparkasse KölnBonn.
(95)
Германските органи са предоставили подробен график със срокове за извършване на планираните продажби и са решени да назначат контролиращ управител, за да се гарантира своевременното изпълнение на ангажиментите. Ако съгласуваните срокове не бъдат спазени, за продажбите ще бъде назначен управител по продажбите.
(96)
Преструктурирането на Банката включва намаление на присъствието на Sparkasse KölnBonn в определени клиентски сегменти. Тези мерки ще позволят на конкурентните достъп до част от големите корпоративни и институционални клиенти на Банката. Тъй като това основно засяга големи структури, които като цяло имат достъп до капиталови пазари, Комисията счита, че рискът от отрицателно въздействие на тази мярка върху реалната икономика е пренебрежимо малък.
(97)
Освен това, вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране, Sparkasse KölnBonn ще намали своите общи активи с [15-20] % от гледна точка на RWA ([15-20] % от гледна точка на общи активи) на формална база и с [10-15] % при включване на бъдещ растеж (5 % от гледна точка на общи активи). Намалението ще се дължи главно на оттеглянето от инвестициите в SAA и ABS, прекратяване на търгуването със собствен капитал ([6-8] % от гледна точка на RWA, [6-8] % от гледна точка на общи активи) и намалението на големи експозиции на кредит и кредитни линии за институционални клиенти (RWA: [5-7] %, общи активи: [5-7] %).
(98)
С оглед на размера на помощта в настоящия случай (3,3 % от RWA), тези мерки могат да се считат за достатъчни и пропорционални от гледна точка на намаляването на големината на Банката и обхвата на дейността ѝ. Sparkasse KölnBonn действа само в региона на Кьолн и Бон, където пазарната ѝ позиция е значителна ([18-23] % - [30-35] % в зависимост от продукта), но не и господстваща. Освен това Банката не заема лидерска позиция по отношение на цените в сегмента на своята основна дейност. По тази причина допълнителните мерки, целящи по-нататъшното намаляване на пазарния дял на Банката в нейния основен пазар на дребно, не изглеждат подходящи в случая на Sparkasse KölnBonn. Първо, Комисията отбелязва, че не основната дейност е източник на затрудненията на Банката. Освен това Германия е предоставила достатъчни доказателства, показващи, че прилагането на такива мерки би било трудно и непропорционално скъпо, като по този начин ще бъде отрицателно засегната способността за реализиране на основните доходи на Банката, което ще представлява заплаха за жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. Още повече такива мерки биха засегнали неблагоприятно сегментите на основна дейност на Sparkasse KölnBonn - МСП и частни клиенти - които обаче не са източникът на затрудненията на Банката. Накрая, предвид ограничените алтернативни източници на финансиране за тези групи клиенти и практиката на Комисията, целяща да се запази кредитирането на реалната икономика, Комисията счита, че допълнителното ограничаване на обхвата от дейности на Sparkasse KölnBonn би засегнало нейната основна дейност и, следователно би било в ущърб както на Банката, така и на пазарите, които тя обслужва.
(99)
Комисията отбелязва също така ангажиментите за поведение, поети от Sparkasse KölnBonn и Германия. Тези ангажименти включват забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и забрана за рекламиране на държавната подкрепа, като по този начин не се дава възможност на Sparkasse KölnBonn да използва помощта за финансиране на антиконкурентно пазарно поведение. В съответствие с точка 40 от Съобщението относно преструктурирането забраната за придобиване осигурява допълнителна гаранция, че държавната помощ няма да се използва за придобиване на конкуренти.
(100)
Въз основа на горното Комисията счита, че мащабът и характерът на предложените от Sparkasse KölnBonn мерки са достатъчни и подходящи за справяне с всички нарушения на конкуренцията. Следователно планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането от гледна точка на жизнеспособност, споделяне на тежестта и мерки за намаляване на нарушенията на конкуренцията и, следователно, той намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
8.2.3. Мониторинг
(101)
Съгласно раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането се изискват редовни доклади, които да позволяват на Комисията да проверява правилното прилагане на плана за преструктуриране. Германия ще назначи контролиращ управител, който ще представя шестмесечни доклади за контрола. Първият доклад следва да бъде представен през февруари 2011 г. Следователно Комисията счита, че надлежният контрол на изпълнението на плана за преструктуриране е гарантиран.
(102)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, посочен в глава 4 от настоящото решение, е съвместим с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(103)
Заключението на Комисията е, че мерките за преструктуриране са уместни, за да се даде възможност на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план, достатъчни - по отношение на споделянето на тежестта и подходящи и пропорционални, за да се компенсират нарушаващите пазара въздействия на въпросните мерки за помощ. Следователно тя счита, че представеният план за преструктуриране изпълнява критериите на Съобщението относно преструктурирането и, следователно, мерките за преструктуриране могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. По тази причина мерките за предоставяне на капиталова инжекция може да бъдат одобрени в съответствие с плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Помощта за преструктуриране, предоставена на Sparkasse KölnBonn от нейните акционери публични органи, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Помощта е съвместима с вътрешния пазар, което подлежи на прилагането на плана за преструктуриране и на изпълнението на ангажиментите, посочени в приложения I, II и III.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 29 септември 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
29. september 2010,
mis käsitleb riigiabi C 32/09 (ex NN 50/09), mida Saksamaa annab ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiseks
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6470 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/526/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud liikmesriike ja teisi huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud artiklite (1) alusel
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Saksamaa teatas meetmetest 21. oktoobril 2009. aastal.
(2)
Komisjon jõudis 4. novembril 2009. aastal tehtud otsuses (2) (edaspidi „algatamisotsus”) esialgsele järeldusele, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn (edaspidi „hoiupank”) kasuks võetavad rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi; lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust, kas hoiupanga kasuks võetavaid meetmeid võib pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivaks. Lisaks sellele nõudis komisjon, et Saksamaa esitaks ümberkorraldamiskava.
(3)
6. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisotsusega kutsuti kõiki huvitatuid isikuid üles märkusi esitama.
(4)
11. veebruaril 2010. aastal esitas Saksamaa ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiskava, mida arutati ajavahemikul 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta septembrini toimunud mitmel istungil ja telekonverentsidel.
(5)
15. jaanuaril, 10., 12. ja 24. veebruaril, 10. ja 26. märtsil, 21. ja 28. mail, 8. ja 11. juunil, 23. juulil ning 10. ja 23. augustil 2010. aastal esitas Saksamaa ümberkorraldamiskava kohta täiendavat teavet ning teavitas kavaga seonduvatest muudatustest. Ümberkorraldamiskava lõplik versioon esitati 1. septembril 2010. aastal.
2. ABISAAVA FINANTSASUTUSE KIRJELDUS
(6)
Sparkasse KölnBonn on Saksamaa hoiupank. Nimetatud pank tekkis Kölni linna hoiupanga (Stadtsparkasse Köln) ja Bonni hoiupanga (Sparkasse Bonn) ühinemise tulemusena ning selle valdajateks (hoiupanga eest vastutavad avalikud asutused, edaspidi „omanikud”) olid vastavalt Kölni ja Bonni linn. Kölni linna kaudne osalus uues finantsasutuses on 70 % ning Bonni linna osaluse suuruseks on 30 %. Alates ühinemisest on hoiupanga omanikuks sihtasutus Sparkasse KölnBonn (Zweckverband Sparkasse KölnBonn, edaspidi „sihtasutus”). Kõnealune sihtasutus on avalik-õiguslik juriidiline isik, milles Kölni linnal on 70 % ja Bonni linnal 30 % osalus.
(7)
2008. aasta lõpus oli hoiupank suuruselt teine hoiupank Saksamaal. Panga bilansimaht oli 31 miljardit eurot. Hoiupanga reiting reitinguagentuuri Moody’s kohaselt oli tookord Aa2. 15. märtsil 2010. aastal alandati reitingut tasemele A1.
(8)
Hoiupank osutab pangateenuseid eraklientidele (jaepangandussektor) ja ettevõtjatele (ärikliendisektor). Lisaks osaleb pank regionaalarengu projektide finantseerimises, finantsturgudel kauplemises ning muudes finantssektori valdkondades, näiteks varahalduses.
(9)
Hoiupank tegutseb eranditult Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, kus tema turuosa eraklientide hoiuste sektoris oli 2008. aastal [30-35] (3) %; turuosa (4) eraklientide laenutehingute sektoris oli 2008. aastal ligikaudu [20-25] % ning äriklientide laenutehingute sektoris [15-20] %.
3. ABIMEETMED
(10)
Hoiupanga kapitali suurendati kokku 650 miljoni euro võrra järgmiselt:
i)
2008. aasta lõpus tagatiseta obligatsioonide emiteerimise ja
ii)
2009. aasta alguses passiivse osaluse kaudu.
3.1. Tagatiseta obligatsioonid
(11)
2008. aasta detsembris märkis Reinimaa hoiupankade arendusühing (Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, edaspidi „arendusühing”) hoiupangas nimelised tagatiseta obligatsioonid kokku 300 miljoni euro ulatuses (kahes osas, millest kummagi suurus on 150 miljonit eurot).
(12)
Arendusühing on Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, edaspidi „RSGV”) sajaprotsendiline tütarettevõtja. RSGV on avalik-õiguslik juriidiline isik ja Reinimaa hoiupankade katusorganisatsioon, kes esindab hoiupanku ja seega ka avalik-õiguslikke juriidilisi isikuid ja nende (avalikke) omanikke. Põhikirja kohaselt on arendusühingu majanduslik eesmärk RSGV liikmeks olevate hoiupankade arendamine. Hoiupankade kapitali tohib suurendada üksnes laenutegevuse edendamiseks ja krediidi võtmiseks.
(13)
Tagatiseta obligatsiooni kupongiintressimäär on 8 %. Nende kehtivus lõpeb 31. detsembril 2013. aastal. Krediidiasutuste järelevalve õiguse kohaselt peetakse tagatiseta obligatsioone teise taseme omavahenditeks.
(14)
Vastavalt tagatiseta obligatsioonide kapitali ja muu kahjumis osaleva omakapitali suhtele moodustavad tagatiseta obligatsioonid osa majandusaasta kahjumist ning need on seotud […] järelmaksu õigusega, st tagatiseta obligatsioonide katteks võlgnetavad maksed tuleb tasuda kuni [2-6] aasta jooksul pärast nende kehtivuse lõppu. Sama kehtib vajaduse korral tagatiseta obligatsioonide kahjumi katmise põhjal vähendatud nimiväärtuse hüvitamiseks tehtavate maksete kohta.
(15)
Tagatiseta obligatsioonide finantseerimiseks võttis arendusühing […]-lt kaks laenu. Nendele laenudele määratakse tagatiseta obligatsioonide kogu kehtivusajaks kindel intress [4-5] % aastas. RSGV käendab seda laenu […] ees; selle eest saab RSGV arendusühingult garantiihüvitist [1,8-2,5] % ulatuses.
3.2. Passiivne osalus
(16)
Hoiupank ja sihtasutus allkirjastasid 2. jaanuaril ja 27. veebruaril 2009. aastal lepingud passiivse osaluse rakendamiseks kogusummas 350 miljonit eurot; esimene osamakse 300 miljonit eurot maksti välja 2. jaanuaril ja teine 50 miljoni euro suurune osamakse 1. aprillil 2009. Passiivne osalus on struktuur, mille puhul investor hääleõigust ei omanda, kuid saab hüvitist. Passiivne osalus ei ole ajaliselt piiritletud ning hoiupank kirjendab seda esimese taseme omavahenditena. Passiivset osalust hoiab sihtasutus.
(17)
Sihtasutus võttis passiivse osaluse finantseerimise esimese osamaksena 300 miljoni euro suuruse laenu. 50 % sellest laenust annab sihtasutusele […] ja 50 % […]. Sihtasutus maksab selle laenu eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss [0,7-1,1] %. Teine osamakse suuruses 50 miljonit eurot refinantseeriti […] saadud laenu abil, mille hüvitiseks on Euribor pluss [0,7-1,1] %. Sihtasutuse laenu eest ei andnud Kölni ega Bonni linn mingeid erilisi tagatisi; sihtasutuse põhikirja kohaselt on mõlemal linnal siiski piiramatu põhikirjajärgne vastutus sihtasutuse kohustuste eest.
(18)
Hoiupank maksab passiivse osaluse eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss 7,25 %. Kõnealuse hüvitise suurus määrati kindlaks pärast seda, kui ettevõtjalt Deutsche Bank küsiti arvamust selle õigluse kohta. Hüvitismaksed on seotud puhaskasumiga ja neid ei maksta, kui hoiukassal puudub aasta kasum. Makse on välistatud, kui omakapitali suhtarv on maksetähtpäevaks alla 9 % ning makse tooks kaasa vastava majandusaasta kahjumi või suurendaks seda. Kui passiivset osalust ei kasutata, siis ei ole kohustust maksmata jäänud summasid tagantjärele maksta. Peale selle on passiivse osaluse osakaal kogu kahjumis osaleva kapitaliga proportsionaalne võimaliku puhaskahjumiga.
4. ÜMBERKORRALDAMISKAVA
(19)
Ümberkorraldamiskava kohaselt areneb hoiupank piirkondliku jaehoiupanga põhikirjale vastava ärimudeli kohaselt. Kõnealune finantsasutus keskendub traditsioonilistele kliendisektoritele (st erakliendid ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)) vajalike jaepangale tavapäraste teenuste osutamisele; pank tõmbub tagasi sellistest tegevusvaldkondadest nagu kauplemine enda nimel ja investeeringud struktureeritud toodetesse ning loovutab ettevõtte põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad. Lisaks sellele kärbib hoiupank märgatavalt oma halduskulusid.
4.1. Ümberkorraldamiskava kirjeldus
(20)
Hoiupanga põhitegevusvaldkond on seotud Kölni-Bonni majanduspiirkonnas tegutsevate eraklientide, erapanganduse, VKEde, äriklientide ja institutsiooniliste klientidega. Ärikliendisektoris keskendub hoiupank klientidele, kelle aastakäive on alla 250 miljoni euro.
(21)
Hoiupank vähendab oma suurimaid krediidikohustusi muu hulgas krediidiliinide vähendamisega, täiendavate tagatiste võtmisega ning tehes krediidiriskiga tehinguid koostöös teiste finantsasutustega. Ärikliendisektoris on hoiupank juba suutnud oma krediidikohustust 551,5 miljoni euro võrra vähendada; 2013. aasta lõpuks tuleb esialgset krediidimahtu, mis 2008. aasta seisuga moodustas 2,8 miljardit eurot, vähendada [0,9-1,1] miljardi euro võrra. Lisaks sellele tuleb 2013. aasta lõpuks samade omavahendite kaudu (vt I lisa punkt 4) vähendada väljastpoolt Kölni-Bonni piirkonda pärit avalike institutsioonide krediidikohustust [0,8-0,9] miljardi euro võrra.
(22)
Hoiupank on juba vähendanud enda nimel tehtavaid kaubandustehinguid algselt 550 miljonist eurost praeguse [20-23] miljoni euroni ning lõpetab need täielikult. Tulevikus loobub hoiupank igasugusest enda nimel kauplemisest ning kaalub loobumist kauplemisportfelliga krediidiasutuse staatusest, korraldades järelejäänud ja ulatuselt piiratud panga enda nimel tehtavad kaubandustehingud ümber portfellipõhiseks äritegevuseks. Nimetatud tehingutes piirdutakse teatavate toodetega ning pank ei tohi ületada teatavat igapäevast krediidiriski (tururisk [3-5] miljonit eurot, vt I lisa punkt 2).
(23)
Üheks hoiupanga kahjumi peapõhjuseks 2008. aastal olid panga investeeringud nn ABS-portfelli (varaga tagatud väärtpaberite portfell) ja SAA-portfelli (strateegilise aktivate paigutuse portfell). ABS-portfelli kokkuostmisega omandas hoiupank geograafiliselt mitmekesiseid (5) ja peamiselt AAA-reitinguga varalisi väärtusi, muu hulgas RMBS, (6) CDO, (7) CMBS, (8) ABS (9) ja CLO (10) väärtpabereid. 2007. aasta lõpul oli ABS-portfelli suurus hoiupanga finantsaruande põhjal 1,05 miljardit eurot. SAA-portfell on erifondide hallatav mitmesugune väärtpaberivara, mis muu hulgas koosneb rahvusvahelistest kapitaliosalustest, kinnisvara investeerimisfondidest (REITid) (11) ning laenudest, kaasa arvatud kõrge tulususega varaklassid (kõrge tootlusega väärtpaberid) ja tekkivad turud. 2007. aasta lõpul oli selle portfelli suurus hoiupanga finantsaruande kohaselt 2,2 miljardit eurot. Hoolimata hoiupanga jõupingutustest ABS- ja SAA-portfelli mitmekesistamisel langes nende varaklasside väärtus finantsturu kriisi tõttu märkimisväärselt. 2008. aastal pidi hoiupank maha kandma 249 miljonit eurot, (12) mis tuleb suures osas kirjutada nende kahe portfelli arvele, kusjuures 2007. aastal oli pank juba pidanud maha kandma 108 miljonit eurot.
(24)
Hoiupanga ümberkorraldamiskava kohaselt ei vasta ABS- ja SAA-investeeringud traditsioonilise jaehoiupanga riskiprofiilile ning tema uuele strateegilisele suunale tegeleda üksnes põhitegevusega. Seetõttu otsustas hoiupank nendest kohustustest 2014. aastaks täielikult loobuda või need vastavalt likvideerida. Riskikindlustuse eesmärgil vähendas hoiupank 2008. aasta märtsis oma SAA-investeeringuid poole võrra. Järgnesid 2009. aasta loovutustehingud, mis võimaldasid vähendada SAA-portfelli 468 miljoni euroni (30. septembri 2009. aasta seisuga). Ülejääva ABS-portfelli mõju hoiupanga finantsaruandele (täitmise tähtpäevaks 30. septembril 2009. aastal oli nominaalmaht 970 miljonit eurot) viiakse tasakaalu 2010. aastal vastava riskiprofülaktika ja riskikindlustusega. Selle portfelli jääk tuleb müüa aastatel [2012-2014].
(25)
Hoiupank on asunud ellu viima ulatuslikku kulukärbete programmi, millega nähakse muu hulgas ette töötajate koosseisu vähendamist, ettevõttesisese töö optimeerimist ja 22 filiaali sulgemist (kokku 131 filiaalist) 2011. aasta keskpaigaks. Selliste meetmete abil tuleb halduskulusid aastaks 2014 järk-järgult [5-8] % kärpida (13).
(26)
Saksamaa kinnitab, et pank peab kinni kupongimaksete (I lisa punkt 7) ja reklaami (I lisa punkt 9) piirangutest, samuti omandamise keelust (I lisa punkt 8) ning madalaima hinna pakkumise keelust. See tähendab, et hoiupank ei hakka kuni 2014. aasta lõpuni hoiuste ja elamuehituse finantseerimise eest pakkuma madalamaid hindu kui kõige madalamat hinda pakkuv konkurent, kes kuulub kümne suurima konkurendi hulka (hoiuste puhul on määravaks turuosad Kölni-Bonni majanduspiirkonna asjaomasel turul ning elamuehituse finantseerimisel on selleks turuosad uutes tehingutes Saksamaa Liitvabariigis; vt I lisa punkt 5).
4.2. Tütarettevõtjate ümberkorraldamine
(27)
Hoiupank soovib vähendada oma tütarettevõtjate koosseisu kolmandiku võrra. Ühendatud ettevõtjate arvestuslik väärtus oli 31. detsembril 2008 hoiupanga finantsaruandes 635 miljonit eurot; 2009. aasta lõpuks loovutati või likvideeriti [20-40] miljonit eurot ning täiendavalt on kavandatud loovutamised [180-250] miljoni euro ulatuses. Seega on hoiupangal tütarettevõtja liigist tulenevalt kaks eesmärki. Esmalt tuleb vähendada krediidiriski ja hoiupanga haavatavust, loovutades regionaalarengu projektides, kommunaalprojektides või subsideeritud elamuehitusprojektides osalevad tütarettevõtjad, (14) kes ei ole seotud põhitegevusega. Teiseks tuleb ainult kaudselt hoiupanga äritegevusega seotud kapitaliosaluste müügist saadavast kasumist finantseerida hoiupanga ümberkorraldamist (vt I lisa punkt 10). Täielik loetelu loovutamisele kuuluvatest tütarettevõtjatest on toodud I lisa punktides 10 ja 13.
(28)
Viimasesse rühma kuuluvad muu hulgas osalused ettevõtetes RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nimetatud osalustest on juba loobutud ja nendest saadud sissetulekud olid kokku ligikaudu [25-35] miljonit eurot.
(29)
Hoiupanga arvates on mõne tütarettevõtja puhul, kelle müügiväärtus on ligikaudu [70-100] miljonit eurot, oodata tema ettevõtteliigi tõttu vaid vähest ostuhuvi erasektorist. Kõnealune vähene huvi tuleneb peamiselt sellest, et kõnealuste tütarettevõtjate puhul on tegemist eelkõige väikeettevõtjatega, kes on koostöös Kölni linnaga kaasatud subsideeritud elamuehitusprojektidesse ja osalevad piirkonna arendamisel või kelle omanike struktuur on juba tugevalt välja kujunenud Kölni linna osaluse tõttu. Seetõttu kaalub hoiupank nende toimingutega tegelemise loovutamist [Kölni linnale või mõnele Kölni linnaga seotud äriühingule]. Ülekanne toimuks turuhinnaga, mille peab kindlaks määrama sõltumatu ekspert. Kölni linnale loovutavate tütarettevõtjate vara väärtus sõltub peamiselt kinnisvaratehingutest.
(30)
Ümberkorraldamismeetmete rakendamise käigus vähendab hoiupank riskiga kaalutud varasid (RWA) [2-5] miljardi euro võrra ehk tasemeni [15-20] miljardit eurot (st [15-20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis vähendatakse riskiga kaalutud varasid 2014. aastaks [10-15] % ulatuses. Ettevõtja Sparkasse Köln […] taandatakse [4-6] miljardi euro võrra nominaalselt [20-30] miljardi euroni (st [15-20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis moodustab ümberkorraldamismeetmete raames toimuv varaliste väärtuste vähenemine 5 %.
4.3. Rentaabluse taastamine tavapäraste turutingimuste ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi kohaselt
(31)
Tõestamaks et hoiupank on võimeline pikaajaliselt taas kasumlikult majandama, on Saksamaa kavandanud nii tavapäraste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi.
(32)
Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud finantsprognoosid põhinevad asjaomastes majandusinstitutsioonides Saksamaa jaoks loodud prognoosidel. Lähtutakse sellest, et sisemajanduse koguprodukt (SKP) püsib kogu ümberkorraldamise ajavahemiku vältel samal mõõdukal tasemel ning et töötuse määr tõuseb aastani 2011 ning hakkab seejärel aeglaselt langema. 2010. aastaks oodatakse praegusest madalast intressimäärast mõjutatud ärikeskkonna paranemist, mis peaks jääma püsima järgneva ümberkorraldamisaja vältel.
(33)
Tabeli 1 põhjal hakkaks hoiupank tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2010. aastal taas kasumlikult majandama ning seejärel järjepidevalt kuni aastani 2014 oma äritulemusi parandama. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [9-10] %. Graafik 1 sisaldab hoiupanga tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008-2014.
Tabel 1
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn - kasum enne maksude maksmist aastatel 2010-2014 (tavapärased turutingimused)
Stsenaarium
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Tavapärased turuting.
-98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Graafik 1
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn näitarvud aastatel 2008-2014 (tavapärased turutingimused)
Näitarvud
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (15) (miljardit eurot)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
1. taseme suhtarv (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
-13,5 %
-6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
VZÄ
3 824
3 672
[3 500 - 3 750]
[3 250 - 3 500]
[3 000 - 3 250]
[3 000 - 3 250]
[2 750 - 3 000]
(34)
Halvenenud turutingimuste stsenaariumis lähtutakse makromajanduslike prognooside kohaselt aastani 2011 kestvast finantskriisist ja konjunktuuri kergest elavnemisest aastal 2012. Vastupidiselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumile võetakse halvenenud turutingimuste stsenaariumis aluseks kahe aasta võrra pikem ebasoodne madalate intressimääradega keskkond.
(35)
Lähtutakse sellest, et aastal 2012 hakkab hoiupank uuesti kasumlikult majandama ning seejärel parandab oma äritulemusi järjepidevalt kuni 2014. aastani. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [10-12,5] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on hoiupanga ja terve koondrühma kapitalinäitajad kogu ümberkorraldamisetapi vältel usaldatavuse lävendist märgatavalt kõrgemad. Tabel 2 ja graafik 2 sisaldavad ettevõtja Sparkasse KölnBonn tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008-2014 halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral.
Tabel 2
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn - kasum enne maksude maksmist aastatel 2010-2014 (halvenenud turutingimused)
Stsenaarium
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Halvenenud turuting.
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Graafik 2
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn - näitarvud aastatel 2008-2014 (halvenenud turutingimused)
Näitarvud
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (17) (miljardit eurot)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
1. taseme suhtarv (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
VZÄ
3 824
3 672
[3 500 - 3 750]
[3 250 - 3 500]
[3 000 - 3 250]
[3 000 - 3 250]
[2 750 - 3 000]
(36)
Kuna hoiupanga sissetulekuid mõjutavad kõige enam aktuaalsed madalad lühiajalised intressimäärad, tehti intressimäärade kohta täiendav tundlikkusanalüüs (stsenaarium 1: intressikõvera tõus 100 baaspunkti võrra; stsenaarium 2: langus 50 baaspunkti võrra). Analüüs kinnitas, et järjest tõusvad intressimäärad oleksid hoiupanga kasumlikkusele soodsad, kuid halvenevad intressimäärad kärbiksid seda; lühiajaliste intresside lineaarne tagasiminek 50 baaspunkti võrra tooks kaasa [20-25] miljonit eurot saamata jäävat tulu aastas. Kokkuvõttes nähtub Saksamaa edastatud tundlikkusanalüüsist, et suuremad intressimäära muutused mõjutavad hoiupanka vaid piiratud määral.
4.4. Ettevõtte üldjuhtimine
(37)
Saksamaa edastatud teabest järeldub, et otsused poliitiliselt põhjendatud investeeringute kohta, mis olid hoiupanga raskustesse sattumise üks põhjusi, tehti ajavahemikul 1997-2004, st enne 2005. aastal toimunud Kölni linna hoiupanga ühinemist Bonni hoiupangaga praeguseks linnahoiupangaks, ning need tehti teisel õiguslikul alusel, mida mõjutas eelkõige Nordrhein-Westfaleni liidumaa hoiupangaseadus (19). Vahepeal on hoiupanga ettevõtte üldjuhtimist parandatud.
(38)
Pärast 2005. aastal toimunud kahe hoiupanga ühinemist haldaja tehtud struktuurimuudatuste kohaselt on sihtasutuse oluliste otsuste puhul nõutav aktsionäride häälte kvalifitseeritud häälteenamus; kvalifitseeritud häälteenamuseks loetakse 85 % ning see on kõrgem kui vaid ühe linna osalused.
(39)
Hoiupanga institutsioonide hulka ja liikmete arvu vähendati; olulisel määral vähenes ka haldusnõukogu ja juhatuse (20) koosseis. Saadeti laiali kolmest juhatuse liikmest koosnev osaluskomisjon, kes oli endises Kölni linna hoiupangas volitatud vastu võtma eelotsuseid tütarettevõtjatesse tehtavate investeeringute kohta. Juhatusele anti üle vastutus investeerimispoliitika eest selliste kapitaliosaluste puhul, mida tuleb kontrollida majanduslike kriteeriumide alusel. Kõik hoiupanga uued investeeringud peavad saama heakskiidu ka haldusnõukogult.
(40)
Uut hoiupangaseadust järgides pidi hoiupank moodustama ühe riski- ja ühe bilansikontrollikomisjoni ning andma neile ulatuslikud kontrollivolitused. Lisaks sellele nähakse seadusega ette, et haldusnõukogu liikmetel peab olema hoiupanga äritegevuse hindamiseks ja kontrollimiseks nõutav asjatundlikkus. Juhatus on hoiupanga haldamisel ainuvastutav ega sõltu haldusnõukogu või aktsionäride nõuannetest.
(41)
Lisaks ettevõtte üldjuhtimise struktuuris juba tehtud parandustele tugevdab hoiupank oma ettevõtte üldjuhtimist haldusnõukogu sõltumatute (21) liikmete arvu suurendamisega kokku 18 liikmest praeguse kahe asemel edaspidi neljani. Alates 1. jaanuarist 2011 kuuluvad bilansikontrollikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel seitse liiget ja riskikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel kuus liiget. Osaluskomisjon saadetakse laiali 2011. aasta lõpuks ja strateegiakomisjon 2010. aasta lõpuks. Osaluskomisjoni tähtsus väheneb automaatselt niipea, kui hoiupank on loovutanud enamiku oma tütarettevõtjatest. Strateegiakomisjoni ülesanded võtab üle juhatus. Lisaks muudetakse otsuse vastuvõtmise korda ettevõtja ülevõtmise puhul nii, et juhatus võib investeerimisotsuseid langetada ainult ühehäälselt ning teha investeeringuid nominaalmahuga [2-5] miljonist eurost alates üksnes juhul, kui eelnevalt on tehtud üksikasjalik analüüs või pärast ettevõtja hindamist, millesse on olnud kaasatud sõltumatu ekspert.
4.5. Hübriidinstrumendid
(42)
Hoiupank hoiab 224 miljoni euro väärtuses hübriidkapitali (klientide kasumiosalussertifikaadid) sõltumatute investorite juures. Tagatiseta obligatsioonid ja klientide kasumiosalussertifikaadid on Saksamaa andmete kohaselt võrdväärsed. Passiivse osaluse tähtsus on kasumiosalussertifikaatidega võrreldes väiksem. Tabelist 3 nähtub, et pärast 2008. aastat ei ole hübriidkapitali kuponge enam välja makstud. 2008. ja 2009. aastal oli tagatiseta obligatsioonide kahjumiosa 57,4 miljonit eurot. Passiivsel osalusel ja kliendi kasumiosalussertifikaatidel oli oma osa 2009. aasta kahjumis. Alates 2010. aastast suurendatakse hübriidinstrumente ning 2011. aastast kuni 2012. aastani makstakse seni tasumata kupongimakseid tagantjärele. 2013. aastaks on kõiki hübriidinstrumente suurendatud ja seni tasumata kupongimaksed tagantjärele tasutud, nii et iga instrumendi eest tasutakse täielik kupongimakse. Kuna kupongimaksed tuleb tasuda kohustuslikult positiivse kasumiaruande või positiivse bilansi korral, ei ole hoiupangal mingisugust võimalust kupongimaksete peatamiseks, kui ta majandab kasumlikult ja nominaalkapitali võimaliku vähendamise järel on selle endine olukord jälle taastatud.
Tabel 3
Ettevõtja Sparkasse KölnBonn kasumijaotus aastatel 2009-2014 (tavapärased turutingimused)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Kasum enne maksude maksmist
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Kasumi jaotus kapitaliinstrumentide järgi
Arendusühingu kasumiosalus- sertifikaadid
Kahjude katmine
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Kapitali suurendamine
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupongid
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Klientide kasumiosalus- sertifikaadid
Kahjude katmine
0
12,5
0
0
0
0
0
Kapitali suurendamine
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupongid
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Passiivne osalus
Kahjude katmine
0
19,5
0
0
0
0
0
Kapitali suurendamine
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupongid
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Saksamaa kinnitas, et hoiupank ei tee erainvestorite hübriidkapitali eest kupongimakseid, välja arvatud lepingulise kohustuse korral (vt I lisa punkt 7).
4.6. WestLB
(44)
Täiendavaks hoiupanga finantsraskuste põhjuseks oli tema osalus WestLB-s. Hoiupangale tekkis kokku […] miljoni euro suurune kahjum, kuna ta aitas Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (RSGV) liikmena doteerida reservfondi, mis oli asutatud ühenduse liikmete ja liidumaade pankade tugivõrguna. Fond kanti WestLB-le üle 2008. aastal võetud päästmismeetmete käigus. Ülejäänud riskiosa tuleneb hoiupanga vahetust osalusest WestLB-s ja tema kui RSGV liikme kaudsest vastutusest WestLB kui nn rämpspanga eest.
(45)
Kuigi hoiupank ei ole WestLB-sse otseselt investeerinud, on ta osaluse kaudu RSGV-s (hoiupanga osalus selles on 19 %) siiski riskiga seotud. Saksamaa andmete kohaselt on risk liiga väike selleks, et WestLB-st tulenev RSGV arvestusliku väärtuse võimalik halvenemine võiks hoiupangale ebasoodsat mõju avaldada. Esiteks hindasid sõltumatud eksperdid hiljuti WestLB seisundit ja korrigeerisid selle tulemusena tema arvestuslikku väärtust RSGV bilansis 31. detsembri 2009. aasta seisuga algselt […] miljardist eurost […] miljoni euroni alates 31. detsembrist 2009. Hoiupanga vahetu osalus WestLB-s on seega praegu ligikaudu […] eurot. Kuna hoiupank kannab WestLB riskide eest vastutust ainult oma osaluse tõttu RSGVs, on hoiupanga jaoks oluline üksnes RSGV tegelik väärtus. See ei olene siiski mitte ainult WestLB väärtusest, vaid ka muude tütarettevõtjate väärtusest ja RSGV investeeringutest. 2009. aasta lõpul tehtud RSGV muude tütarettevõtjate hindamisel ilmnes, et on olemas märkimisväärsed varjatud reservid, millest isegi halvima stsenaariumi korral piisaks WestLB nõutava võla täielikuks kustutamiseks.
(46)
Hoiupanga kohustuslik liikmemaks […], millest tuleks katta hiljuti loodud rämpspanga WestLB võimalik kahju, suureneb 25 aasta jooksul […] miljoni euroni. Nimetatud liikmemaks ei mõjuta siiski hoiupanga suutlikkust saavutada edaspidi seadusega ettenähtud kapitali suhtarve, sest see panus […] tuleb eranditult tasuda tulevikukasumist.
4.7. Osaline ennetähtaegne loobumine
(47)
Saksamaa kinnitas, et hoiupank maksab osa saadud kapitalist tagasi varem kui on kapitaliinstrumentide puhul lepingus ette nähtud (vt I lisa punkt 27). Tagasimaksetega alustatakse 2011. aastal ja see toimub kahes järgus.
(48)
Esmalt saab sihtasutus […] esimese osana 150 miljonit eurot arendusühingu tagatiseta obligatsioonidest. Arendusühingu olukord tehingu ja eelkõige kõrge ostuhinna tõttu oluliselt ei parane, võrreldes sellega, kui ta kapitaliinstrumendi alles jätaks (22). Sihtasutus muudab siis tagatiseta obligatsioonid (praegu on need teise taseme omavahendid) esimese taseme kapitaliinstrumentideks. Mittekumulatiivsete kupongidega uue instrumendi puhul oleks tegemist teisejärguliste kohustustega, mille kehtivusaeg on vähemalt 30 aastat. See samm parandaks hoiupanga esimese taseme omavahendite suhtarvu [0,8-1,0] % võrra.
(49)
Esimese taseme omavahendite parem suhtarv on omakorda eelduseks järgmise sammu astumisel, mis seisneb selles, et 2011. aastal ostab hoiupank arendusühingult tagasi saadud tagatiseta obligatsioonide (nominaalväärtusega 150 miljonit eurot) teise osa. Mõlema sammu tulemusena vähenevad teise taseme omavahendid kokku [0,5-1,0] %. Järgmisena omandab RSGV või muu hoiupangasektori liige turuhinnaga (23) hoiupanga osalused kahes hoiupangaga seotud ettevõtjas, kelleks on […] ja […]. Mõlema ettevõtja vahetu osaluse müügi tulemusena väheneks hoiupanga bilansimaht taas [0,2-0,5] % võrra. Mõlema ettevõtja loovutamine on tihedalt seotud tagatiseta obligatsioonide teise osa tagasiostuga, kuna RSGV tahab mõlema äriühingu omandamise kulud katta tagatiseta obligatsioonide müügist saadud tuludest.
5. REKAPITALISEERIMISMEETME KONTROLLIMENETLUSE ALGATAMISE ALUSED
(50)
Tuleb meenutada, et komisjon algatas käesoleva juhtumi kohta 4. novembril 2009 ELi toimimise lepingu (24) artikli 107 lõike 3 kohaselt ametliku uurimismenetluse, et kontrollida kõnealuste rekapitaliseerimismeetmete kui ümberkorraldamisabi kokkusobivust siseturuga.
(51)
Lisaks sellele on komisjonil kahtlusi, kas tagatud on riigiabi eeskirjadega sätestatud kulude asjakohane jaotus ning kas ei kahjustata konkurentsi (vt algatamisotsuse punkt 50).
(52)
Kuna ei olnud võimalik tõestada, kas hoiupanga raskuste põhjuseks olid ammu enne kriisi tehtud investeerimisotsused või finantskriis ise, ei saa komisjon langetada otsust, kas rekapitaliseerimismeetmeid tuleb käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b või ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Komisjon otsustas õigusliku aluse tuvastamiseks kontrollida põhjalikult esitatud fakte ning sellest tulenevalt võtta vastav otsus vastu hiljem.
6. MUUDE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(53)
Komisjon märgib, et ei saanud muudelt huvitatud isikutelt märkusi kõnealuse rekapitaliseerimismeetmega seotud algatamisotsuse kohta.
7. SAKSAMAA MÄRKUSED
(54)
Saksamaa kontrollis komisjoni 4. novembri 2009. aasta otsust menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel. Saksamaa Liitvabariik teatas komisjonile, et ta on endiselt arvamusel, et asjakohased rekapitaliseerimismeetmed, mis võeti hoiupanga kasuks passiivse osaluse ja tagatiseta obligatsioonide kujul, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Saksamaa hinnangul on algatamisotsuses kirjeldatud meetmed (vt algatamisotsuse punktid 24-28) kooskõlas turumajanduslikult käituva investori põhimõttega.
(55)
Saksamaa vaidlustab komisjoni hinnangu, mille kohaselt oli hübriidinstrumentide turg rekapitaliseerimismeetmete võtmise ajal (st 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta algul) täielikult kokku kuivanud, (25) samuti vaidlustab Saksamaa komisjoni järelduse, et seega ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor või omanik (isegi kõrgema hinna korral) investeerinud tollal sellisesse instrumenti (algatamisotsuse punkt 38). Saksamaa kinnitab, et see turuanalüüs ei kehtinud hoiupanga kohta, kes võis 2008. aasta viimase nelja kuu jooksul emiteerida teisejärgulisi kohustusi mitmesaja tuhande euro suuruste osadena ligikaudu [10-15] miljoni euro väärtuses ja 2009. aasta esimeses kvartalis ligikaudu [35-40] miljoni euro väärtuses.
(56)
Lisaks kinnitab Saksamaa, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn rekapitaliseerimist finantseeriti mitte riigi ressurssidest, vaid arendusühingu kaudu.
(57)
Kui komisjon jääb siiski kindlaks oma esialgsele järeldusele, et hoiupanga rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi, siis on Saksamaa veendunud, et see on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv.
(58)
Saksamaa kinnitab, et ümberkorraldamiskava vastab kõikidele tingimustele, mida on nimetatud komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (26) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).
(59)
Saksamaa arvamuse kohaselt on ümberkorraldamiskava kaudu tagatud, et hoiupank taastab oma pikaajalise elujõulisuse, osaleb ümberkorraldamiskuludes piisava omapanusega ning et võimalikke abist tingitud konkurentsimoonutusi piiratakse põhjalike struktuurimeetmete ja ettekirjutustega.
(60)
Saksamaa kohustused on esitatud I, II ja III lisas ning need on selle otsuse lahutamatud osad. Nende kohustuste täitmise tagamiseks määratakse ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud II lisas. Lisaks sellele on Saksamaal kohustus korraldada loovutamine teatud ajavahemiku piires (I lisa punktid 10 ja 13). Kui ettenähtud ajakava ei järgita, siis määratakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik. Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud III lisas.
8. ABI ÕIGUSLIK HINDAMINE
8.1. Riigiabi olemasolu ja abisumma
(61)
Komisjon peab kontrollima, kas asjaomaste meetmete puhul on tegemist riigiabiga. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(62)
Komisjon märkis algatamisotsuses (jaotis 5.1) esialgse järeldusena, et mõlemad hoiupanga abistamiseks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi. Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa väidetega, et meetmed ei kujutanud endast riigiabi, kuna mõlema instrumendi tingimused oleksid vastuvõetavad ka turumajanduslikult käituvale investorile. Kuigi mõlema instrumendi hüvitis võis olla kooskõlas võrreldavate instrumentide eest makstavate intressidega 2008. alguse seisuga, oli see käesoleval juhul hoiupanga vähesest kasumlikkusest tingitud kõrge riski tõttu liiga madal. Lisaks sellele oli hübriidkapitali turg rekapitaliseerimise ajal täielikult kokku kuivanud. Võttes arvesse raamtingimusi ja eriti turu olukorda, ei saanud komisjon seetõttu nõustuda Saksamaa hinnanguga, et turumajanduslikult käituv investor oleks sellise investeeringu teinud, seda isegi juhul, kui tingimused oleksid jäänud samaks.
(63)
Põhjalikust uuringust ei ilmnenud teavet, mis oleks seda arvamust muutnud. Hoiupanga 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta esimeses kvartalis emiteeritud teisejärgulised kohustused ei tõesta osade väiksuse tõttu usaldusväärselt, et hübriidkapitaliinstrumentide turud oleksid tõesti toiminud. Mitmesaja tuhande euro väärtuses hübriidkapitali osadega seotud risk ei ole võrreldav 150 miljoni euro suuruse nominaalväärtusega instrumendi riskiga ning seda saavad eraturud hankida palju hõlpsamal viisil. Seetõttu jääb komisjon kindlaks oma arvamusele, et kõnealusel ajavahemikul ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor omandanud hübriidkapitali võlakirju, mille maht ja tunnused oleksid rekapitaliseerimismeetmetega võrreldes olnud hoiupanga kasuks.
(64)
Arendusühingus hoiupanga rekapitaliseerimiseks rakendatud vahendite liiki käsitlevas osas tuletab komisjon meelde, et juba eelnevatelgi juhtudel on otsustatud, et arendusühingu vahendite puhul on kas otseselt või kaudselt tegemist riigiasutuste kontrollitud vahenditega (27). Komisjoni arvates kehtib see ka arendusühingu kui RSGV sajaprotsendilise tütarettevõtja kohta. Seetõttu tuleb neid vahendeid käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses kui riigi ressursse.
(65)
Eespool kirjeldatud põhjustel jääb komisjon kindlaks oma algatamisotsuses nimetatud esialgsele järeldusele, et hoiupanga kasuks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(66)
Lisaks tuleb tõdeda, et päästmisabi oli muutunud ümberkorraldamisabiks, mis annab tulevikus hoiupangale eelise. Need meetmed võimaldasid hoiupangal saada rahalisi vahendeid ajal, mil ta eelkõige finants- ja majanduskriisist tingituna ei olnud suuteline turul kapitali hankima. See tagab hoiupangale majandusliku eelise ja tugevdab tema positsiooni nii Saksamaa kui ka teiste liikmesriikide konkurentide ees, kes ei saanud samasugust toetust. Seetõttu võivad need meetmed moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust.
(67)
Kapitalisüstide abielemendi suurus on 650 miljonit eurot, mis vastab 3,3 protsendile hoiupanga riskiga kaalutud varadest (2008. aasta lõpu seisuga).
8.2. Abi kokkusobivus siseturuga
8.2.1. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(68)
4. novembri 2009. aasta algatamisotsuses ei olnud komisjon veel vastu võtnud rekapitaliseerimismeetmete hindamisel kohaldatavat õiguslikku alust käsitlevat otsust. Sel ajal käsutuses olnud info alusel tundusid hoiupanga raskuste peamisteks põhjusteks olevat ammu enne finantskriisi algust tehtud otsused investeerida piirkondlikesse arenduskavadesse. Kuna finantskriis nähtavasti suurendas hoiupanga rahalisi raskusi veelgi, ei välistatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamist. Kuna rekapitaliseerimismeetmed võeti finantskriisi haripunktis, on muu hulgas komisjoni kogemusi makseraskustesse sattunud pankadega arvesse võttes võimalik kohaldada ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.
(69)
Kui senistes lahendustes või otsustes võeti arvesse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”), (28) siis oma ümberkorraldamisteatise punktis 49 selgitas komisjon, et kõiki riigiabi juhtumeid, millest on komisjonile teatatud kuni 31. detsembrini 2010 (kaasa arvatud), hinnatakse ümberkorraldamisteatise ning mitte päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel.
(70)
Saksamaa pangandussektori püsivat ebastabiilsust silmas pidades jõuab komisjon järeldusele, et Saksamaa ühe suurima hoiupanga võimalikul likvideerimisel […] tõttu oleks olnud süsteemsed tagajärjed, mis oleks ohustanud Saksamaa finantsstabiilsust.
(71)
Seetõttu kohaldatakse hoiupanga rahalise toetamise (mis on vaadeldav finantsstabiilsust säilitava ümberkorraldamisabina) siseturuga kokkusobivuse hindamise õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.
8.2.2. Ümberkorraldamisabi kokkusobivus siseturuga
(72)
Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab abi saava ümberkorraldatava finantsasutuse ümberkorraldamiskavast esmalt nähtuma, et ta on võimeline oma pikaajalist elujõulisust taastama. Teiseks tuleb abi anda ainult vajalikus minimaalses ulatuses; lisaks peavad nii abi saav finantsasutus kui ka tema kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses oma vahenditest. Kolmandaks tuleb ette näha meetmed, et piirata abi saava finantsasutuse turuvõimu kunstlikust toetamisest tingitud konkurentsimoonutusi ja tagada konkurentsivõimeline pangandussektor. Lisaks tuleb läbi mõelda järelevalve ja menetluse tehnilised küsimused.
i) Pikaajalise elujõulisuse taastamine
(73)
Saksamaa esitas ümberkorraldamisteatise punktides 9-11 ettenähtu kohaselt kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis sisaldab täielikku teavet hoiupanga ärimudeli kohta. Ümberkorraldamiskavas käsitletakse ka hoiupanga finantsraskuste põhjusi.
(74)
Ärimudeliga nähakse traditsioonilise piirkondliku jaehoiupanga puhul ette strateegiline suunamuutus, mille eesmärk on tegelda põhitegevusega. Hoiupank keskendub jaefinantsasutuse tavapärastele teenustele, mida vajavad traditsioonilised kliendisektorid Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, st erakliendid, ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, väiksemad ärikliendid ja institutsioonilised kliendid. Seega koondab hoiupank tähelepanu oma põhikirjakohastele tegevusaladele ja põhipädevusele ning tõmbub tagasi finantsraskusi põhjustanud valdkondadest. Tulevikus loobub hoiupank igasugustest enda nimel tehtavatest kaubandustehingutest, loovutab põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad ning ei investeeri enam SAA- ja ABS-portfellidesse. Komisjoni hinnangu kohaselt on hoiupanga uus ärimudel sidus ja pikaajaliselt jätkusuutlik.
(75)
Hoiupanga raskused tulenesid peamiselt kolmest tegevusalast: i) piirkondlikud arenduskavad, ii) investeeringud ABS- ja SAA-portfellidesse ning iii) hoiupanga osalus WestLB-s.
(76)
Hoiupank hakkas juba 2008. aastal loovutama või likvideerima põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjaid, kes osalesid piirkonna arendustegevuses. Nimetatud äritegevuste täielik lõpetamine on otstarbekas ja vajalik komisjoni osutatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks, kuna loovutamise järgselt on välistatud tütarettevõtjatega seotud edasiste kahjumite või riskide teke. Sellega seoses vabaneb kapital ja suureneb üldine juhtimissuutlikkus, mida on võimalik rakendada hoiupanga põhitegevuse arendamiseks. Loovutamiste tulemusel väheneb hoiupanga bilanss ligikaudu [180-230] miljoni euro võrra ([0-2] %) (29).
(77)
Kuna tütarettevõtjad, kes tuleb loovutada Kölni linnale, tegelevad oma äritehingutes eelkõige kinnisvaraarenduse ja kinnisvarateenuste osutamisega, leiab komisjon, et ei ole otstarbekas ega nõutav rakendada teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (30). Nende tütarettevõtjate arvestuslikku väärtust on viimastel aastatel turuväärtusega kohandamise eesmärgil juba tunduvalt madalamaks korrigeeritud. Seetõttu ei peaks tütarettevõtjate loovutamine hoiupangale suurt kahjumit tekitama. Lisaks on Saksamaal kohustus, et hoiupank müüb tütarettevõtjad sõltumatu eksperdi määratud turuväärtusega, millega tagatakse, et loovutamiseks ei vajata enam täiendavat riigiabi.
(78)
Hoiupanga teiseks finantsraskuste põhjuseks olid ABS- ja SAA-portfellid. Neid investeeringuid on juba märgatavalt vähendatud ning 2014. aastaks loobub hoiupank nendest portfellidest täielikult. Kuna investeeringud ei vasta enam hoiupanga uuele ärimudelile, on sellest portfellist loobumine vajalik samm hoiupanga uue strateegia elluviimisel. Kuna ABS- ja SAA-portfellides säilinud varade tegelik arvestuslik väärtus vastab kokkuvõttes nende turuväärtusele, siis on portfellide jääkrisk piiratud ning see ei mõjuta hoiupanga elujõulisust.
(79)
Lisaks on hoiupanga ülejäänud risk seoses tema […] miljoni euro suuruse kahju põhjustanud osalusega WestLB-s piiratud ning see on tagatud RSGV investeerimisportfelli varjatud reservidega. Kuna hoiupank hakkab […] sissemakseid tegema ainult tulevastest puhaskasumitest, ei ohusta see sissemaksekohustus hoiupanga pikaajalist elujõulisust. Lisaks on komisjoni arvates positiivne, et sissemakseid […] lubatakse teha alles siis, kui riigi kapital on rekapitaliseerimistingimustele vastavalt hüvitatud.
(80)
Komisjon märgib, et hoiupanga juhtimise kitsaskohtadega on juba tegeldud sihipäraste parandusmeetmete raames ning nendega tegeldakse ka edaspidi. Pärast 2005. aastal toimunud ettevõtjate Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn ühinemist tehtud aktsionäride struktuurimuudatus ja kvalifitseeritud häälteenamusega hääletusnõue on tõenduseks sellest, et omanike poliitilisi huve ei eelistata hoiupanga majandushuvidele. Tippjuhtkonna usaldusväärsust on võimalik parandada, tehes seda hoiupanga juhtorganite koosseisu ja liikmete arvu ning otsustamiskorra muudatuste kaudu. Tugevamalt liidetud ühine vastutus ja [väliste …] ning hoiupanga juhtorganite mittepoliitikutest liikmete suurem osakaal muudavad otsustamisprotsessi läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Need meetmed koos aktsionäride struktuuris tehtavate muudatustega aitavad lahendada hoiupanga raskuste põhjusi, kahandades seega riski, et hoiupank osaleb taas poliitikapõhistes projektides, mis on vastuolus hoiupanga majanduslike huvidega. Tundub ka, et kehtiv hoiupangaseadus tagab piisavalt hoiupanga juhatuse sõltumatuse. Võetud meetmete tõhusust kinnitavad hoiupanga esitatud tõendid selle kohta, et pank ei ole alates 2004. aastast osalenud uutes poliitikapõhistes projektides. Kokkuvõttes on uus ettevõtte üldjuhtimise koodeks kooskõlas võrreldavatel juhtudel saavutatud tulemustega (31). Seetõttu võib hoiupanga ettevõtte üldjuhtimise koodeksisse tehtud ja selles tagatud muudatusi pidada sobivaks ja piisavaks panuseks hoiupanga pikaajalise elujõu taastamisel.
(81)
Komisjoni arvates vastab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatise punktide 9 ja 12 kuni 15 tingimustele. Nii näiteks peab kavast nähtuma, kuidas finantsasutus suudab ilma riigiabita võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Peale selle peab finantsasutus majandustegevusega tagama omakapitali piisava tootluse, kandes samaaegselt kõik tavapärase äritegevusega seotud kulud ja täites vastavad seadusega ettenähtud kriteeriumid.
(82)
Hoiupank on esitanud aastateks 2008-2014 finantsprognoosid koos andmetega oma tulude, kulude, väärtuse languste, kasumite ja kapitalipositsioonide kohta. Komisjoni arvates on tavapäraste turutingimuste prognooside aluseks realistlikud makromajanduslikud prognoosid. Hoiupank lähtub sellest, et alates 2010. aastast hakkab ta kasumit saama ja parandab siis kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul pidevalt oma aastatulemusi. Prognooside kohaselt on 2014. aastal oodatav omakapitali tootlus ligikaudu [9-10] %, mis on tavapärastes turutingimustes jaefinantsasutusele sobiv tulemus. Lisaks sellele hakkab hoiupank alates 2013. aastast abimeetmete eest täiel määral hüvitist maksma. Hoiupanga kapitali suhtarvud on endiselt seadusega ettenähtud miinimumnõuetest märgatavalt suuremad; 2014. aastaks kavandatakse esimese taseme omavahendite suhtarvuks [8-9] % (vrd 6,1 protsendiga 2009. aastal).
(83)
Lisaks on hoiupank tõestanud oma toimetulekut halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud prognoosid olid asjakohased. Kuna stressitestist nähtus, et hoiupanga tulemused on seadusega ettenähtud kapitali suhtarvudest suuremad, siis järelikult täidab pank ka ümberkorraldamisteatise punkti 13 tingimused. Lisaks selgus tundlikkusanalüüsist, et hoiupank suudaks tulevikus taluda intressimäärade võimalikku märgatavat muutust.
(84)
Lisaks sellele esitas hoiupank riiklike kapitalisüstide kohta osade kaupa toimuva ennetähtaegse tagasimakse kava. Selline tagasimakse peaks olema võimalik ilma hoiupanga kapitalibaasi kasutamata, sest hoiupanga kapitali suhtarvu kavandatakse 2010. aastaks [6-7] % ja seejärel tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt isegi sellest kõrgemana. Ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral peaks suhtarv seadusega ettenähtud miinimumnõuetest suurem olema. Ennetähtaegseks osade kaupa toimuvaks tagasimakseks ei vaja hoiupank ega ükski teine tehingus osalev ettevõtja täiendavat toetust. Esiteks, arendusühingu olukord ei oleks sellest parem, kui tagatiseta obligatsioonide 1. osa ostuhinnaks kujuneb 150 miljonit eurot, mis üldjoontes vastab rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta kapitaliinstrumendi säilitaks. Teiseks, rahaülekanne toimub kahe avalik-õigusliku asutuse vahel. Kuna esimese taseme omavahenditeks muudetav instrument liigitati juba riigiabiks ja hoiupank hakkab peale selle muutmist maksma sihtasutusele sama kõrget hüvitist, ei kaasne komisjoni arvates muutmisega enam mingisugust täiendavat abi. Viimasena märkigem, et hoiupanga 150 miljoni euro suuruse teise osa tagasiostmine vastab põhijoontes samuti rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta selle instrumendi säilitaks.
(85)
Seega jõuab komisjon otsusele, et hoiupanga esitatud ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatises esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamist käsitlevatele kriteeriumidele, olles seega leidnud lahenduse konkurentsiprobleemidele, millele komisjon algatamisotsuses osutas.
ii) Omapanus/kulude jaotus
(86)
Ümberkorraldamisteatise kohaselt peaksid finantsasutused ja nende kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses omavahenditest, millega tagatakse, et abi piirdub ainult vajaliku miinimumiga. Näiteks võib see hõlmata ka finantsasutuse vara müüki. Samuti peaksid kapitali omanikud võimalust mööda finantsasutuse kahjusid ennetama. Hoiupanga võetud kohustustega tagatakse omavahendite kasutamine, samuti see, et hoiupanga hübriidkapitali haldavad erainvestorid annavad ümberkorraldamisse oma panuse.
(87)
Ümberkorraldamiskava kohaselt ei saa abi ületada elujõulisuse taastamisega seotud kulusid. Osutatud abiga tuleb tagada, et hoiupangal oleksid tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral vajalikud kapitalipuhvrid ja et halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral oleksid täidetud seadusega ettenähtud omakapitali nõuded.
(88)
Tuleb tagada, et hoiupank võtab meetmeid kulude vähendamiseks ja selle kaudu tekkivad sisevahendid lisab pank ümberkorraldamiskulude katteks. Nende meetmete abil vähenevad aastas tehtavad kulutused ümberkorralduste ajavahemiku lõpuks [25-35] miljoni euro võrra (ligikaudu [5-8] % 2009. aasta kogukuludest).
(89)
Lisaks sellele saadakse põhitegevusega mitteseotud tulusate tütarettevõtjate loovutamisest sissetulekut, mida võib kasutada ümberkorraldamise finantseerimiseks.
(90)
Hoiupank võib hübriidinstrumentide kupongide teenindamise katkestada või edasi lükata, kui see on mõnel aastal kasulik. Kuid ka hübriidinstrumentide omanikud püüavad hoiupanga kahjusid ära hoida, kuna hoiupanga kahjudes osalemisest tulenevalt vähendatakse hübriidkapitali nimiväärtust või lõpetatakse kupongimaksed. Komisjoni arvates tuleb hübriidkapitali erainvestoritelt nõuda võimalikult suurt kulude hüvitust, sellega täidetakse ümberkorraldamisteatise nõuded, mis käsitlevad erainvestorite panust ümberkorraldamises.
(91)
Ümberkorraldamisteatise punkti 24 kohaselt võib asjakohane kulude jagamine toimuda ka riigitoetuse sobiva hüvitamise teel. Komisjoni arvates on rekapitaliseerimismeetmete raames kindlaksmääratud hüvitis koos muude eelnevalt kirjeldatud kulude jagamise meetmetega küllaldane. Oodatavad kasumid asetavad hoiupanga olukorda, kus riigi eraldatud kapital tuleb vastavalt rekapitaliseerimisel kehtivatele määrustele hüvitada ja määratud kupongid tuleb teenindada, nimelt alates 2011. aastast tagatiseta obligatsioonide ning alates 2013. aastast passiivse osaluse eest pärast instrumentide nominaalkapitali täiendamist. Riigilt saadud tagatiseta obligatsioonide intressid kumuleeruvad [2-6] aasta jooksul ning kahjumi katmisest vähenenud mõlema rekapitaliseerimisinstrumendi kapitali suurendatakse. Finantsprognooside tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt saab riik tagatiseta obligatsioonide eest maksmata intressid ja mõlema instrumendi vähendatud nimisumma hiljem jälle tagasi.
(92)
Seetõttu ollakse arvamusel, et Saksamaa esitatud ümberkorraldamiskava näeb ümberkorraldamiseks ette piisava omapanuse ning seega on algatamisotsuses tõstatatud konkurentsiprobleemidega seotud kahtlused kõrvaldatud.
iii) Meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks
(93)
Ümberkorraldamiskavas peavad ümberkorraldamisteatise kohaselt sisalduma konkurentsimoonutuste piiramise ja konkurentsivõimelise finantssektori tagamise meetmed. Lisaks sellele peab kava käsitlema moraalse ohu probleemi ja tagama, et riigiabi ei kasutataks konkurentsivastase käitumise finantseerimiseks.
(94)
Meetmepaketis on moraalse ohu probleem leidnud piisavalt tähelepanu. Hoiupank on kohustunud arvukalt loovutama põhitegevusega mitteseotud tulusaid ettevõtjaid. Siia kuuluvad osalused järgmistes suurtes hoiupanga […]: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Saksamaa esitas kavandatud loovutamiste üksikasjaliku ajakava ning kohustus nimetama ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes peab tagama kohustuste tähtaegse täitmise. Ettenähtud ajakava eiramisel nimetatakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik.
(96)
Hoiupanga ümberkorraldamise raames tuleb tema esindatust teatavates kliendisektorites vähendada. Kavandatud meetmete kaudu omandavad konkurendid juurdepääsu mõnedele hoiupanga suurtele äriklientidele ja institutsioonilistele klientidele. Kuna tegemist on peamiselt suurettevõtjatega, kellel üldiselt on olemas juurdepääs kapitaliturgudele, peab komisjon meetme negatiivset mõju reaalmajandusele ebaoluliseks.
(97)
Edaspidi vähendab hoiupank ümberkorraldamismeetmete käigus konkreetselt oma bilansisummat riskiga kaalutud põhivarast [15-20] protsendi võrra ([15-20] % bilansisummast) ning [10-15] protsendi võrra edaspidist kasvu arvestades (5 % bilansisummast). Selline vähendamine tuleb saavutada peamiselt SAA- ja ABS-investeeringutest väljumisega, enda nimel kauplemise lõpetamisega ([6-8] % riskiga kaalutud põhivarast, [6-8] % bilansist) ning suurkrediitide kärpimise ja institutsiooniliste klientide krediidiliinide vähendamisega ([5-7] % riskiga kaalutud põhivarast, [5-7] % bilansist).
(98)
Kõnealuseid meetmeid võib hinnata piisavaks, kui võtta arvesse hoiupangale antud riigiabi mahtu (3,3 % riskiga kaalutud põhivarast) ning pidades silmas hoiupanga suuruse ja äritegevuse ulatuse vähendamist. Hoiupanga tegevus piirdub nüüd ainult Kölni-Bonni majanduspiirkonnaga, kus talle kuulub oluline ([18-23] - [30-35] % olenevalt tootest), kuid mitte valitsev turuosa. Oma põhitegevuse sektorites ei ole hoiupank enam madalaima hinna pakkujaks. Täiendavad meetmed eesmärgiga vähendada veelgi hoiupanga turuosa tema eraklientidega seotud tegevusvaldkonnas, ei ole alljärgnevalt nimetatud põhjustel enam otstarbekad. Hoiupanga raskuste põhjuseks ei olnud tema põhitegevus. Lisaks tõendas Saksamaa piisavalt, et selliste täiendavate meetmete võtmine oleks raske ning seotud põhjendamatult suurte kuludega; see mõjutaks negatiivselt hoiupanga aluseks olevat kasumlikkust ning ohustaks tema pikaajalist elujõulisust. Edaspidi avaldaksid sellised meetmed hoiupanga tegevuse põhivaldkondadele, keskmise suurusega ettevõtjate ja eraklientide sektorile, mis ei olnud hoiupanga raskuste põhjustajaks, negatiivset mõju. Nende kliendigruppide alternatiivsete rahastamisvõimaluste vähesust ja oma varasemaid reaalmajandusele laenude andmise säilitamiseks tehtud otsuseid arvestades leiab komisjon, et hoiupanga äritegevuse lisapiirangud mõjutaksid tema tegevuse põhivaldkonda ning kahjustaksid nii hoiupanka kui ka tema teenindatavaid turge.
(99)
Komisjon võtab teadmiseks ka hoiupanga ja Saksamaa esitatud lubadused. Need lubadused hõlmavad hinnadikteerimise keeldu ning keeldu teha reklaami riikliku toetuse abil, st hoiupank ei saa rakendada riigiabi konkurentsivastase turukäitumise rahastamiseks. Kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 40 tagab omandamise keeld, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks.
(100)
Sellest tuleb järeldada, et hoiupanga esitatud meetmete liik ja ulatus on sobiv ja piisav võimalike konkurentsimoonutustega toimetulekuks. Seega täidab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatises sisalduvaid ja elujõulisust, kulude jagamist ning konkurentsimoonutuste leevendamise meetmeid käsitlevaid eeskirju ning kõrvaldab algatamisotsuses esitatud kahtlused.
8.2.3 Järelevalve
(101)
Vastavalt ümberkorraldamisteatise jaotisele 5 tuleb korrapäraselt esitada aruandeid, mille põhjal komisjon kontrollib ümberkorraldamiskava plaanipärast rakendamist. Saksamaa nimetas ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes esitab järelevalve aruande iga kuue kuu järel. Esimese aruande tähtaeg on veebruaris 2011. Komisjoni arvates on sellega tagatud ümberkorraldamiskava elluviimise reeglipärane järelevalve.
(102)
Käesoleva otsuse jaotises 4 kirjeldatud ümberkorraldamiskava on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b.
9. JÄRELDUS
(103)
Ümberkorraldamismeetmed sobivad hoiupanga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, on piisavad kulude jagamise seisukohast ning tasakaalustavad asjaoludele vastavalt ja proportsionaalselt riigiabi meetmetest tulenevaid konkurentsi moonutavaid mõjusid. Seetõttu vastab esitatud ümberkorraldamiskava komisjoni arvates ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ja ümberkorraldamismeetmeid võib pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. Sellest tulenevalt võib kapitalisüstid kooskõlas ümberkorraldamiskavaga heaks kiita,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ettevõtjale Sparkasse KölnBonn tema avalik-õiguslike aktsionäride poolt antud ümberkorraldamisabi on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Abi on siseturuga kokkusobiv eeldusel, et ümberkorraldamiskava viiakse ellu ja seejuures täidetakse lisades I, II ja III sätestatud kohustused.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 29. september 2010