РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 478/2010 НА КОМИСИЯТА
от 1 юни 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване
(1)
На 8 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване“), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република („КНР“), Република Корея („Корея“) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата стартира в отговор на подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-долу „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на прежди с висока здравина от полиестери, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на прежди с висока здравина от полиестери в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае откриването на разследване.
1.2. Засегнати от процедурата страни
(3)
Комисията официално извести за започването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, потребителите, другите страни, за които е известно, че са засегнати от нея, както и представители на КНР, Корея и Тайван. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производители износители от КНР, Корея и Тайван, вносители и потребители представиха становищата си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, пожелали това и доказали, че са налице особени основания те да бъдат изслушани.
(5)
Поради видимо високия брой производители износители от КНР и Корея и вносители на разглеждания продукт, в известието за откриване на процедурата се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни ѝ производители износители от КНР и Корея и вносители в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображения 22-27 по-долу, единадесет производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Що се отнася до Корея, четирима производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка.
(7)
Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители износители, Комисията подбра представителна извадка от трима производители износители от КНР или групи свързани дружества с най-голям обем на износ за Съюза. Проведени бяха консултации с всички производители износители, както и с тяхното сдружение и с властите на КНР, като всички изразиха съгласието си с подбора на извадката.
(8)
В случая с Корея само четирима производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на представителната извадка. Предвид ниския брой производители износители, заявили своето желание да сътрудничат, бе решено, че не е необходимо използването на представителна извадка.
(9)
За да даде възможност на производителите износители от КНР да представят заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри за заявления на включените в извадката производители износители от КНР и на производителите износители, поискали такива формуляри с намерението да кандидатстват за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(10)
Комисията оповести официално заключенията от процедурата по предоставяне на ТДПИ пред засегнатите производители износители от КНР, властите на КНР и жалбоподателите. Предоставена им бе също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице особени основания да бъдат изслушани.
(11)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. Преценено бе обаче, че индивидуалното разследване на засегнатите производители износители би довело до допълнителните посещения на място и специфичен анализ и поради тази причина би било неоправдано обременително и би попречило на своевременното приключване на разследването. Поради това беше направено временно заключение, че искането за индивидуално разследване на споменатите производители износители не може да бъде удовлетворено.
(12)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за започване срок, а именно четирима производители в Съюза, десет вносители и 68 потребители.
(13)
Получени бяха отговори от производителите в Съюза, подали жалбата, и от още един производител в Съюза, който оказа съдействие на настоящото разследване, двама несвързани вносители и 33 потребители.
(14)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Brilen SA, Barbastro, Испания,
-
Performance Fibers, Bascharage, Люксембург и свързаните с него дружества Performance Fibers Longlaville, Longwy, Франция; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Германия; Performance Fibers, Bobingen, Германия; Performance Fibers, Guben, Германия,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Германия,
-
Sioen, Mouscron, Белгия.
Вносители в Съюза:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Германия.
Потребители в Съюза:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Румъния,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Германия,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Франция,
-
Mitas AS, Prague, Чешка република.
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Производители износители от Корея:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Производители износители от Тайван:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Свързани вносители в Съюза:
-
Hyosung Luxembourg SA, Люксембург.
Производители в държавата аналог:
-
Performance Fibers, Inc. и Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, САЩ.
1.3. Разследван период
(15)
Разследването за дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт са прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-долу „разглежданият продукт“ или „ПВЗ“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(17)
Разглежданият продукт се отличава с нестандартни свойства и се използва за различни приложения, като например подсилване на гуми, широка гама от изделия, конвейерни ленти, въжета, предпазни колани, платна и геосинтетични продукти.
(18)
В хода на разследването някои страни заявиха, че преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. влакна с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“) - следва да се изключат от обхвата на разследването. Те твърдяха, че HMLS притежават различни характеристики и приложения в сравнение с други ПВЗ.
(19)
Разследването обаче показа, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с други ПВЗ (например, еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи базисни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(20)
По отношение на продукта, изнасян от КНР, Корея и Тайван за Съюза, и продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Корея и Тайван, а също и в КНР от китайския производител износител, комуто е предоставено ТДПИ, както и по отношение на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, бе установено, че притежават едни и същи базисни физични и технически характеристики, а също и еднакви употреби. Поради това те условно се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на вносители
(21)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители, в известието за започване беше предвидено да се подбере представителна извадка за вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. След проучване на представената информация обаче и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че не е необходимо да бъде изготвена такава представителна извадка.
3.2. Представителна извадка на производители износители от КНР
(22)
С оглед на големия брой производители износители от КНР, в известието за започване на процедура за определяне на дъмпинга беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент.
(23)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от всички производители износители от КНР беше поискано да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт.
(24)
С оглед подбора на представителната извадка бяха направени консултации и с властите на КНР и с организацията на производителите, а именно Китайската търговска камера за внос и износ на текстилни изделия.
3.2.1. Предварителен подбор на оказващи съдействие производители износители
(25)
Общо единадесет производители износители, включително групи от свързани дружества в КНР, се отзоваха и предоставиха изисканата информация в рамките на срока, определен в известието за започване. Всички те докладваха за внос на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и изразиха желание да участват в представителната извадка. В резултат, тези единадесет производители износители бяха разглеждани като съдействащи на настоящото разследване („оказващи съдействие производители износители“).
(26)
Производителите износители, които не заявиха своя интерес в рамките на гореупоменатия срок или не представиха изисканата информация навреме, бяха счетени за неоказали съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, докладван от посочените в съображение 25 дружества, сочи, че съдействието от страна на китайските производители износители е било на много високо ниво, както е посочено в съображение 73 по-долу.
3.2.2. Подбор на представителната извадка на оказващи съдействие производители износители от КНР
(27)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на ПВЗ за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три дружества или групи от свързани дружества, представляващи повече от 65 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и бе получено съгласието на всички засегнати производители износители, а също и на тяхната асоциация и властите в КНР, във връзка с подбора на извадката.
3.3. Индивидуално разследване
(28)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(29)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за дъмпинг по отношение на засегнатите държави, са изброени в съображение 14 по-горе. С оглед на предвидените да бъдат извършени поредица от посещения за проверка в тези дружества, която в случая с КНР включваше проверка на заявленията за предоставяне на статут за ТДПИ и на отговорите на антидъмпинговия въпросник, беше преценено, че индивидуалните разследвания биха обременили прекомерно разследването и биха попречили на своевременното му приключване.
(30)
Поради това бе направено временно заключение, че двете искания за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Обща методология
(31)
Изложената по-долу обща методология бе приложена спрямо всички производители износители от Корея, Тайван, производителя износител от КНР, ползващ се с ТДПИ и, като бе взето под внимание понятието държава аналог, също и спрямо другите двама включени в извадката производители износители от КНР, които не се ползват с ТДПИ. Поради това представените констатации относно дъмпинга по отношение на всяка от държавите, засегнати от настоящото разследване, описват само онова, което е специфично за всяка държава износител.
4.1.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки отделен производител износител, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби, които са идентични или пряко сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид продукт, продаван от засегнатите производители износители на вътрешния пазар, за който беше констатирано, че е пряко сравним с вида, продаван за износ за Съюза, се определяше дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от отделните дружества, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне за всеки вид продукт на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид продукт поотделно бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар от въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид продукт представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид продукт или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби от въпросния вид.
(38)
Когато всички видове от продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(39)
По отношение на продажбите на видове продукти, осъществявани не при обичайни търговски условия, а също и по отношение на видовете продукти, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от засегнатите оказали съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, в рамките на обичайната търговска дейност, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, обявените производствени разходи и ТОА разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалната стойност.
4.1.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
В случаите, в които продажбите са били извършвани с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независими клиенти. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, в т.ч. мита и такси, а също и приемлив марж, съответстващ на ТОА разходите и на печалбата. Използвани бяха собствените ТОА разходи на свързания вносител и бе определен приемлив марж на печалбата въз основа на този, който според данните от разследването е бил достигнат от независимия вносител на разглеждания продукт.
4.1.3. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(44)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти.
4.1.4. Дъмпингов марж
(45)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за всеки оказал съдействие производител износител на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
4.2. КНР
4.2.1. Оценка на заявлението за ТДПИ
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(47)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу, единствено с цел улеснение на справките:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
фирмите разполагат с един-единствен пакет от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарен курс.
(48)
Всички включени в представителната извадка дружества поискаха ТДПИ и попълниха формуляра за заявление ТДПИ в указания срок. Комисията анализира и провери информацията, предоставена във формулярите за заявление и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на въпросните дружества.
(49)
В резултат на проверката бе установено, че двама включени в извадката производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(50)
По-специално един включен в извадката производител износител не отговаряше на изискванията на критерии 1-3. На първо място, той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, като например ограничението за продаване на определен обем от разглеждания продукт на вътрешния пазар. На второ място, той не доказа, че счетоводната му документация е била подложена на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Разследването очерта определен брой несъответствия и недостатъци в счетоводството на заявителя и извади наяве някои нарушения на принципите на МСС. И на последно място, установени бяха деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(51)
Другият включен в извадката производител износител не можа да докаже, че отговаря на критерии 1 и 3. Той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, сходни с посочените в съображение 50 по-горе, и че, въпреки съществуването на сертифициране от страна на държавата, не е била внесена част от неговия капитал. Бяха установени и деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(52)
Един включен в извадката производител износител доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и можа да се сдобие със статут, позволяващ ТДПИ.
4.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(53)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, по целесъобразност се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да се ползват с индивидуално третиране.
(54)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу единствено с цел улеснение на справките:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Включените в извадката производители износители, които не отговаряха на критериите за ТДПИ, бяха подали и заявление за ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(56)
Въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните двама включени в извадката производители износители от КНР отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да се определи въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(58)
В известието за започване на процедурата Съединените американски щати (САЩ) бяха предложени като подходяща държава аналог с оглед определяне на нормалната стойност за КНР. Комисията покани всички заинтересовани страни да изразят мнение по това предложение.
(59)
Голям брой страни възразиха срещу това предложение и предложиха да бъдат използвани за тази цел Тайван или Корея, тъй като считаха, че тези държави са по-подходящи. Съответните доводи, изтъкнати в подкрепа на това предложение, бяха, както следва:
а)
производственият процес и разходи в САЩ съществено се различават от тези в КНР, тъй като използваният в САЩ машинен парк е физически и морално остарял, докато оборудването, използвано от по-голямата част от китайските производители, е модерно и се основава на най-новите технологии. Повечето китайски, тайвански и корейски производители износители използват новата едностъпкова технология на производство, която ги прави по-ефективни в сравнение с техните колеги от САЩ;
б)
обстоятелството, че по отношение на тайванските и корейските износители се твърди, че са прилагали дъмпинг, не е от значение при избора на подходяща държава аналог;
в)
жалбоподателите имат свързани дружества в САЩ и не би било целесъобразно нормалната стойност да бъде изчислена въз основа на информацията, предоставена от тези свързани дружества;
г)
условията на конкуренция в САЩ се различават от преобладаващите в КНР. Пазарът в САЩ на практика е монополизиран от един производител, докато Тайван и Корея имат по-голям брой местни производители, какъвто е случаят и в КНР.
(60)
Комисията проучи горните коментари и прецени, че те като цяло са меродавни при избора на държава аналог. След това тя проучи въпроса дали Тайван или Корея са подходящи, за да бъдат евентуално избрани за трета държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност за КНР.
(61)
Разследването показа по-специално, че Тайван е с по-голяма степен на сравнимост на крайните продукти с КНР. Отбелязано бе, че производителите износители от Тайван имат свое присъствие и в КНР чрез свързани производители и че по същество те развиват дейност и в двете държави при сходни условия.
(62)
На тази основа бе счетено за по-подходящо да се използва Тайван като държава аналог при определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(63)
След избора на Тайван за държава аналог нормалната стойност бе изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на тайванските производители износители, оказали пълно съдействие на разследването. Нормалната стойност се основаваше на цената, платена или подлежаща на плащане при осъществени продажби на вътрешния пазар в Тайван за сравними видове от продукта, ако бъде преценено, че същите са били извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Такъв беше случаят при някои от изнесените видове от продукта.
4.2.4. Нормална стойност
4.2.4.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(64)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на включения в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ, са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период цени от независими клиенти на вътрешния пазар в КНР, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(65)
По отношение на продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайните търговски условия, а също и по отношение на видовете от продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана, както е посочено в съображение 40 по-горе.
4.2.4.2. Включени в извадката производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(66)
Както се посочва в съображения 57-63 по-горе, нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, в конкретния случай - Тайван.
(67)
По отношение на другите видове от изнесения продукт, които не са били продадени при обичайни търговски условия в Тайван или не са били продадени в представителни количества от тайванските производители на техния вътрешен пазар, се наложи да бъде конструирана нормалната стойност. Нормалната стойност бе конструирана според посоченото в съображение 40 по-горе.
4.2.5. Експортна цена
(68)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, бяха направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.2.6. Сравнение
(69)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисиони, отстъпките, рабатите и непрякото облагане.
4.2.7. Дъмпингови маржове
4.2.7.1. За включените в извадката производители износители
(70)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(71)
На тази основа временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. За другите оказали съдействие производители износители
(72)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе установен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не бе взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж. На това основание дъмпинговият марж, изчислен за оказващите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, бе временно определен на 8,9 %.
(73)
По отношение на всички други износители от КНР Комисията първо определи нивото на съдействие. Направена бе съпоставка между общите количества на износа на всички оказващи съдействие производители износители, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадката, и общото количество на внесените продукти от КНР според статистиката на Евростат за вноса. Установеният процент на сътрудничество бе 100 %. На тази основа нивото на сътрудничество бе оценено като високо и съответно бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказващите съдействие производители износители да се установи на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за включените в извадката производители износители.
(74)
На тази основа нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 9,3 %.
4.3. Корея
4.3.1. Нормална стойност
(75)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на продадените за износ в Съюза видове от продукта и от четирите разследвани дружества са били осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Корея цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(76)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И четирите разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. Нормалната стойност бе конструирана по начина, указан в съображение 40 по-горе.
4.3.2. Експортна цена
(77)
Част от продажбите за износ на един производител износител са били направени непосредствено на свързан вносител в Съюза. Поради това експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които продуктите са били препродадени за първи път на независим купувач и в съответствие с описаната в съображение 42 по-горе методология.
(78)
Останалият износ на разглеждания продукт от споменатия производител износител и всички продажби за износ на другите трима производители износители са били извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. За тези продажби експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.3.3. Сравнение
(79)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(80)
И четирите разследвани дружества поискаха корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени или не са били платени, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза.
(81)
Това искане бе счетено за неоснователно, тъй като и четирите дружества не бяха в състояние да докажат, че възстановените на дружествата вносни такси са били свързани с износа на разглеждания продукт за Съюза.
4.3.4. Дъмпингови маржове
(82)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(83)
На тази основа бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Общността, преди облагане с мито, на всички засегнати производители износители от Корея, са под прага de minimis от 2 % по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(84)
Следва да се отбележи, че четиримата корейски производители износители представляват целият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По тази причина временно бе направено заключението, че приемането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Корея не е обосновано.
(85)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Корея ще трябва да бъде прекратена.
4.4. Тайван
4.4.1. Нормална стойност
(86)
За по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на видовете от продукта, продадени за износ за Съюза от двете разследвани дружества, бе установено, че са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Тайван цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(87)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не в обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И двете разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. В тези случаи нормалната стойност бе конструирана в съответствие със съображение 40 по-горе.
4.4.2. Експортна цена
(88)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от двамата оказващи съдействие производители износители на пазара на Съюза, бяха извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.4.3. Сравнение
(89)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити, комисионите, отстъпките и рабатите.
4.4.4. Дъмпингови маржове
(90)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(91)
На тази основа дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Съюза, преди облагането с мито, бяха следните:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
По отношение на вноса с произход от Тайван следва да се отбележи, че двамата оказващи съдействие производители износители представляваха всичкият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По отношение на Тайван бе установен дъмпингов марж в национален мащаб. Установено бе, че този дъмпингов марж в национален мащаб е под прага de minimis от 2 %, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. На тази основа временно бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Тайван не е обосновано.
(93)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Тайван ще трябва да бъде прекратена.
5. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
5.1. Продукция на Съюза
(94)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди и след започването на разследването, беше използвана за установяване на общата продукция на Съюза.
(95)
Въз основа на тази информация общата продукция на Съюза бе оценена на около 121 000 t по време на РП. Това количество включва продукцията на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес в рамките на процедурата, и продукцията по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата („неутрални производители“). При липсата на друга информация, при определянето на общата продукция и потребление на Съюза бяха използвани посочените в жалбата данни, отнасящи се до неутралните производители. Неутралните производители съставляваха около 22 % от общата продукция на Съюза по време на РП. Нито един известен производител в Съюза не остана неутрален, нито възрази срещу започването на разследването.
(96)
Обемът на произведената продукция от производителите на Съюза, които подкрепиха жалбата, възлизаше на 94 000 t през РП, което представлява около 78 % от разчетните данни за общата продукция на Съюза.
5.2. Дефиниране на промишлеността на Съюза
(97)
Както бе споменато в съображение 96 по-горе, разследването показа, че производителите в Съюза, които подкрепиха жалбата и изразиха съгласие да окажат съдействие при разследването, представляват около 78 % от общата продукция на Съюза през РП. Поради това се счита, че тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление на Съюза
(98)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, в т.ч. разчетните данни за продажбите на неутралните производители.
(99)
Както бе споменато в съображение 95 по-горе, при липсата на всякаква друга информация за продукцията и продажбите на ПВЗ на неутралните производители по време на разглеждания период, в замяна бяха използвани съдържащите се в жалбата данни, касаещи тези производители.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(100)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % по време на разглеждания период. Установено бе, че потреблението първо е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 22 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП бе вследствие по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
6.2. Внос в Съюза от засегнатите държави
6.2.1. Кумулативна оценка на ефекта от вноса от засегнатите държави
(101)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПВЗ с произход от КНР, Корея и Тайван следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(102)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както бе споменато по-горе, временно бе направено заключението, че нито тайванският, нито корейският внос са били осъществявани на дъмпингови цени по време на РП.
(103)
Поради това временно бе направено заключението, че въздействието на вноса от Корея и Тайван не следва да се кумулира с дъмпинговия внос от КНР.
6.2.2. Дъмпингов внос от КНР
(104)
Трябва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител от КНР не се установи да извършва дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза. Съответно неговият износ следва да бъде изключен от анализа, отнасящ се до развитието на дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза.
(105)
Но с цел избягване на възможността за разкриване на чувствителна бизнес информация, отнасяща се до този производител, беше преценено, че е уместно, по съображения за поверителност, от представените по-долу публично достъпни данни, като данните на Евростат, да не се изключат данните на износителя, за който не е установено да извършва дъмпинг на пазара на Съюза.
(106)
Поради това първата таблица по-долу съдържа данни за целия внос на ПВЗ с произход от КНР, докато втората таблица съдържа индексирани данни за дъмпинговия внос на пазара на Съюза през разглеждания период.
Таблица 2a
Общ обем на вноса от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Индекс
100
147
261
317
301
Пазарен дял
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Индекс
100
139
217
291
323
Цени (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Индекс
100
87
81
84
83
Източник: Евростат.
(107)
Общият обем на вноса от КНР през разглеждания период рязко се утрои, докато в същото време средните цени на вноса отбелязаха спад от 17 %. В резултат на това пазарният му дял значително нарасна от 7,3 % през 2005 г. на 23,6 % през РП. Разследването показа, че дори в интервала между 2007 г. и РП, когато потреблението е намаляло с 22 %, обемът на вноса от КНР е нараснал с 15 %, което е довело до увеличение от 7,7 процентни пункта на неговия пазарен дял.
6.2.2.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
Таблица 2б
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
Индекс
100
240
582
728
714
Пазарен дял
Индекс
100
227
485
667
768
Цени (EUR/t)
Индекс
100
67
61
63
61
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(108)
Обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, което е довело до повече от седемкратно увеличение на пазарния му дял. Освен това разследването показа, че въпреки спада в потреблението в интервала между 2007 г. и РП, пазарният дял на дъмпинговия внос е отбелязал значителен ръст по време на РП.
(109)
Средните цени на дъмпинговия внос от КНР са отбелязали спад с 39 % през разглеждания период, подбивайки цените на промишлеността на Съюза по време на РП, както е пояснено по-долу в съображение 112.
6.2.2.2. Подбиване на цените
(110)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите митни сборове и разходите, последващи вноса.
(111)
Съдействието от страна на китайските износители бе на високо ниво и обхвана 69 % от общия обем на износа от КНР за Съюза по време на РП. Предвид обстоятелството, че за един китайски производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза, неговият внос не бе взет под внимание за целите на анализа на подбиването на цените.
(112)
Сравнението показа, че по време на РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР, продаден в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с 24,2 %.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.3.1. Предварителни бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до края на РП.
6.3.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (в тонове)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Индекс
100
100
99
86
64
Капацитет (в тонове)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Индекс
100
100
100
97
90
Използване на капацитета
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Индекс
100
100
100
88
72
Източник: Отговори на въпросника.
(114)
Както е показано на горната таблица, производственият обем, реализиран от промишлеността на Съюза, е отбелязал спад с 36 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че въпреки отбелязания ръст от 20 % в потреблението на Съюза в периода 2005-2007 г., производството на промишлеността на Съюза е останало стабилно през посочения период, докато в интервала между 2007 г. и РП то е спаднало значително, успоредно със спада в потреблението на Съюза.
(115)
Промишлеността на Съюза е свила производствения си капацитет до около 144 000 тона по време на РП. Независимо от това, предвид стагнацията в продажбите и намаляващите производствени обеми, използването на наличния капацитет е намаляло от 91 % през 2005 г. на 65 % през РП. Най-голям спад е бил отбелязан в интервала между 2007 г. и РП.
6.3.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до продадения обем на първия независим клиент на пазара на Съюза.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Индекс
100
101
104
88
71
Пазарен дял
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Индекс
100
95
87
81
77
Източник: Отговори на въпросника.
(117)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза се е увеличил само с 4 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Нещо повече, през остатъка от разглеждания период, докато потреблението на Съюза е спаднало с 22 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал още повече, а именно с 31 %. Съответно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е отбелязал продължителен и значителен спад, а загубата на пазарен дял е възлязла на 11,9 процентни пункта през разглеждания период.
6.3.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(118)
Средните продажни цени франко завода на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали с 9 % през разглеждания период. Най-голям спад е бил регистриран в интервала между 2007 г. и РП, което съвпада с внезапния ръст на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР. Като последица от това, въпреки ръста на цените на суровините, промишлеността на Съюза се е наложило да намали своите продажни цени, по-специално по време на РП.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Индекс
100
100
99
97
91
Източник: Отговори на въпросника.
(119)
В действителност бе установено, че средните производствени разходи на промишлеността на Съюза са нараснали с 6 % между 2005 г. и РП главно поради увеличение на цената на РЕТ мленките, които са основната суровина, използвана при производството на ПВЗ. Средната цена на PET мленките се е увеличила с 12 % в периода 2005-2008 г., след което е намаляла до ниво, равняващо се на преобладавалото през 2005 г. По време на същия период обаче промишлеността на Съюза е била принудена да задържи продажните си цени на ниски нива, за да бъде конкурентоспособна на дъмпинговия внос на ниски цени. Съответно продажните цени на промишлеността на Съюза са били значително под техните производствени разходи по време на РП.
6.3.5. Складови наличности
(120)
Складовите наличности са съставлявали около 15 % от производствения обем през РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е намалила с 9 % нивото на складовите си наличности, особено в интервала между 2007 г. и РП. Това намаление на складовите наличности обаче следва да се разглежда в светлината на по-ниското ниво на стопанска активност след свиването на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Складови наличности (в тонове)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Индекс
100
112
116
112
91
Източник: Отговори на въпросника.
6.3.6. Заетост, заплати и производителност
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Индекс на заетостта - пълно работно време (ПРВ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Индекс
100
99
96
87
77
Разходи за труд (EUR/при пълно работно време)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Индекс
100
102
102
118
106
Производителност (тона) при пълно работно време)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Индекс
100
101
102
99
84
Източник: Отговори на въпросника.
(121)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза, числеността на работниците бе съществено намалена с 23 % през разглеждания период. Намалението на производителността следва да се разглежда в светлината на общото свиване на стопанската дейност, при което намалението на числеността на работниците следва спада в производството едва с известно забавяне. Що се отнася до разходите за труд, те се увеличават слабо с 6 % през разглеждания период.
6.3.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Индекс
100
-22
-37
- 378
- 438
Паричен поток в хиляди евро
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Индекс
100
-9
5
- 120
- 141
Инвестиции в хиляди евро
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Индекс
100
49
123
19
11
Възвръщаемост на инвестициите
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Индекс
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Източник: Отговори на въпросника.
(122)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление от печалба в размер на 3 % през 2005 до загуба в размер на 13,3 % през РП. Въпреки обстоятелството, че потреблението на Съюза е отбелязало възходяща тенденция в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това благоприятно развитие поради дъмпинговия внос на ниски цени от страна на КНР.
(123)
Динамиката на паричния поток, отразяващ способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, в голяма степен съответства на динамиката на рентабилността. Вследствие на това паричният поток бележи съществено намаление през разглеждания период. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, където се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съгласие с неблагоприятните резултати, постигнати от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(124)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е станала ограничена, тъй като паричният поток значително се е влошил през разглеждания период. Като последица от това инвестициите са отбелязали спад с 89 % през разглеждания период.
6.3.8. Ръст
(125)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза само с 4 %, като по този начин не му е дала възможност да се възползва от разширяването на потреблението в Съюза. Когато разглеждаме развитието през разглеждания период, спадът от 29 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ярко изразен в сравнение с наблюдаваното намаление от 7 % в потреблението на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял съществено с 12 процентни пункта през същия период.
6.3.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(126)
Дъмпинговите маржове за КНР, определени по-горе в раздела за дъмпинга, надвишават нивата de minimis. Предвид обема и цените на дъмпинговия внос, влиянието на действителните дъмпингови маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
6.4. Заключение относно вредата
(127)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 36 %), използването на капацитета (- 28 %), обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на Съюза (- 29 %), пазарният дял (- 12 процентни пункта) и производителността (- 16 %), са се влошили през разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток (- 241 %), и рентабилността (- 16,3 процентни пункта). Това означава, че е била подронена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(128)
Установено бе, че основните загуби са настъпили в интервала между 2008 г. и РП, когато, въпреки същественото понижение на потреблението на Съюза, дъмпинговият внос от КНР се е задържал в големи обеми на пазара на Съюза, подбивайки цените на промишлеността на Съюза с над 24 % през РП.
(129)
Разследването показа и че производствените разходи на промишлеността на Съюза са достигнали най-високото си ниво през 2008 г., основно поради рязкото увеличение на цените на основната суровина. По време на РП промишлеността на Съюза е успяла да задържи на същото ниво и да контролира производствените си разходи благодарение на усилията за рационализирането им и на намалението на цените на PET, което бе наблюдавано основно през втората половина на РП. При все това, предвид същественото подбиване на цените, практикувано от китайските износители по време на РП, промишлеността на Съюза не бе в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би покрило нейните разходи. Това доведе до значително влошаване на финансовото ѝ състояние по време на РП.
(130)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(131)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде класифицирана като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(132)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, с което се е увеличил неговият пазарен дял на пазара на Съюза повече от седемкратно между 2005 г. и РП. Установено бе също така, че в интервала между 2008 г. и РП, докато потреблението на Съюза е намаляло с около 15 %, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е задържал на високо ниво и дори е увеличил пазарния си дял с 15 %.
(133)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 %, с почти 12 процентни пункта. В интервала между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия китайски внос се е увеличил, въпреки намаляването на търсенето на пазара на Съюза.
(134)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, те са намалели с 39 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това промишлеността на Съюза е била в невъзможност да увеличи цените си, за да компенсира увеличението в цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както бе пояснено по-горе в съображение 122, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(135)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло, упражнявайки натиск върху цените.
(136)
Поради това се счита, че продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровина, особено през 2008 г., когато цените на РЕТ са достигнали най-високото си ниво. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(137)
Поради гореизложеното временно бе направено заключението, че увеличението на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Динамика на търсенето на пазара на Съюза
(138)
Както бе споменато в съображение 100 по-горе, потреблението на ПВЗ в Съюза първоначално нарасна в периода 2005-2007 г., след което намаля през 2008 г. и РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. Въпреки че не може да се изключи, че това неблагоприятно развитие на потреблението на Съюза в интервала между 2008 г. и РП може да е оказало неблагоприятно влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза, трябва да се отбележи, че китайските износители са успели в същото време да увеличат пазарния си дял. Ето защо се счита, че влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза не може да се обясни с намалялото търсене, а главно е причинено от увеличаването на дъмпинговия внос от КНР и подбиването на цените, практикувано от китайските износители.
7.3.2. Цени на суровините
(139)
Цените на суровината, главно мленки от РЕТ, са нараснали значително в периода 2005-2008 г., след което са намалели през втората половина на РП и са достигнали ниво, равно на това за 2005 г. до края на РП.
(140)
Разследването потвърди, че производствените разходи на промишлеността на Съюза за производството на ПВЗ са следвали същата тенденция като динамиката на цените на суровините и като цяло са нараснали с 6 % през разглеждания период. На пазар, управляван от истински търговски условия обаче, а именно на който отсъства вредоносен дъмпинг, може да се очаква цените редовно да се адаптират, за да отразяват състоянието на различните елементи от производствените разходи. В този случай това не се е случило. В действителност, промишлеността на Съюза е била принудена да поддържа своите продажни цени ниски, за да се конкурира с ниските цени на дъмпинговия внос от КНР, което е довело до значителен спад в рентабилността ѝ. При това положение временно бе направено заключението, че подбиването на цените, практикувано от китайските износители, е упражнило натиск върху цените на пазара на Съюза и е попречило на промишлеността на Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си.
7.3.3. Продукция за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(141)
Разследването показа, че само един производител в Съюза, който е оказал съдействие на разследването, е бил вертикално интегриран и че продукцията за собствено потребление е била използвана за по-нататъшна преработка в продукти с добавена стойност във вторичните отрасли. Разследването не открои никакви производствени проблеми, свързани с тези продукти надолу по веригата. В действителност, използването за собствено потребление е останало стабилно през разглеждания период и е представлявало около 7 % от обема на производството.
(142)
Въз основа на това бе счетено, че продукцията за собствено потребление на промишлеността на Съюза не е способствала за влошаването на финансовото ѝ състояние, особено през РП.
7.3.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(143)
Макар че анализът на вредата и на причинно-следствената връзка се съсредоточи върху положението на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, проучени бяха и резултатите ѝ по отношение на износа като потенциален допълнителен фактор, който може да обясни установената вреда. Анализът показа, че продажбите за износ за несвързани страни, реализирани от промишлеността на Съюза, са останали на сравнително скромни нива (около 3 %) през разглеждания период. Спадът в обема на продажбите за износ от около 18 000 t през 2005 г. на близо 7 000 t по време на РП може да се обясни с намаляването на продукцията през същия период. Експортната цена обаче е била по-висока от цената, предлагана от промишлеността на Съюза на клиентите ѝ на пазара на Съюза. Затова бе счетено, че спадът в обема на износа не може да обясни степента на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и, в частност, сериозното снижаване на рентабилността по време на РП.
7.3.5. Внос от други трети държави
(144)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави в интервала между 2005 г. и РП са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Индекс
100
101
97
72
55
Пазарен дял
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Индекс
100
96
81
66
59
Цена (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Индекс
100
102
98
99
98
Източник: Евростат.
(145)
Основните други трети държави, изнасящи ПВЗ за Съюза, са Швейцария, Беларус, Япония и Тайланд. Както е показано в таблицата по-горе, общият обем на вноса от тези държави е бил по-скоро нисък по отношение на потреблението на Съюза и е намалял с 45 % през разглеждания период. Средните цени на вноса са останали стабилни и относително високи по време на РП.
(146)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.6. Внос от Корея и Тайван
(147)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както е споменато по-горе, временно бе преценено, че и тайванският, и корейският внос не са били правени на дъмпингови цени по време на РП. Съответните данни за този внос са приведени в таблици 10 и 11 по-долу:
Таблица 10
Общо внос от Корея
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Индекс
100
118
157
142
140
Пазарен дял
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Индекс
100
112
131
130
151
Цени (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Индекс
100
93
91
91
85
Източник: Евростат.
(148)
Както може да се види от таблицата по-горе, обемът на вноса от Корея като цяло е следвал сходна тенденция с тази на потреблението през разглеждания период. Обемът на вноса се е увеличил от 17 542 тона през 2005 г. на 24 580 тона през РП. Това е довело до увеличаване на пазарния му дял от 7,9 % през 2005 г. на 11,9 % през РП. Заслужава да се отбележи обаче, че обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(149)
Също заслужава да се отбележи, че, докато средните цени на вноса от Корея са намалели с 15 % през разглеждания период, те са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през същия период.
Таблица 11
Общо внос от Тайван
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Индекс
100
106
140
150
111
Пазарен дял
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Индекс
100
100
117
138
119
Цени (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Индекс
100
88
82
85
86
Източник: Евростат.
(150)
Що се отнася до вноса от Тайван, той се е увеличил от 7 343 t през 2005 г. на 8 163 t през РП, т.е. с 11 %. В същото време пазарният му дял леко се е увеличил от 3,3 % през 2005 г. на 4 % през РП. Подобно на вноса от Корея тайванският обем на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(151)
Средните цени на вноса от Тайван са спаднали с 14 % през разглеждания период, но са останали значително по-високи от цените на вноса от КНР през същия период.
(152)
Въз основа на гореизложеното не може да се изключи вероятността вносът от Корея и Тайван да е допринесъл до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Въпреки това обемът на вноса и цените по време на РП не изглежда да са на такова ниво, че да нарушат установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на ЕС.
7.3.7. Други производители в Съюза
(153)
Анализът на данните относно пазара на Съюза показва, че всички останали производители в Съюза не са спечелили пазарен дял през разглеждания период. Разследването не открои никакъв особен проблем, свързан с конкуренцията между производителите в Съюза, нито някаква последица от нарушаване на търговията, които биха могли да обяснят установената съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(154)
Въз основа на горното временно бе направено заключението, че производителите, които не са включени в дефиницията за промишлеността на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(155)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от КНР. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове от продукта.
(156)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с общото увеличение на търсенето в рамките на Съюза в периода 2005-2007 г., но и с неблагоприятното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това в интервала между 2007 г. и РП, когато търсенето на пазара на Съюза е намаляло, китайските износители са успели да увеличат пазарния си дял. В същото време бе наблюдавано по-нататъшно неблагоприятно развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза и в основните показатели за икономическото ѝ състояние. Всъщност, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза с повече от 16 процентни пункта, което е причинило тежки загуби през РП.
(157)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(159)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, има убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се базираше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
8.2. Промишленост на Съюза
(160)
Промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, които ползват услугите на повече от 1 300 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(161)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда следват неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност. При липсата на мерки изглежда твърде вероятно икономическото положение на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(162)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови истинските търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на ПВЗ да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временните мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното икономическо положение и рентабилността ѝ.
(163)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.3. Вносители
(164)
Въпросници бяха изпратени на десет вносителя в Съюза. Само двама вносители, установени в Германия и Испания и представляващи съответно 15,4 % и 0,2 % от общия внос от КНР, оказаха съдействие на разследването. По отношение на първия вносител разследването показа, че той е внасял само от КНР и че почти целият му оборот е бил свързан с разглеждания продукт. В най-лошия случай антидъмпингово мито от 9 % би довело до значително намаляване на рентабилността му и това дружество би могло да стане губещо. Смята се обаче, че то би могло да прехвърли поне част от увеличението на разходите на клиентите си, предвид силната си пазарна позиция сред някои големи потребители. Освен това то би могло да се върне към други източници на доставки, поне в по-дългосрочен план. Що се отнася до втория вносител, разглежданият продукт представляваше само ограничен дял от общия му бизнес (0-5 %) и поради това всяко отрицателно въздействие на предложените мерки по всяка вероятност би било незначително.
(165)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху един от посочените по-горе вносители, този вносител следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. По тази причина налагането на временните мерки не следва да има значително отрицателно въздействие върху вносителите като цяло.
8.4. Потребители
(166)
Потребителите на ПВЗ демонстрираха силен интерес към този случай. 33 от общо 68-те потребители, с които бе установен контакт, оказаха съдействие на разследването. Тези оказващи съдействие потребители представляваха 25 % от общия внос от КНР. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и имат присъствие в различни промишлени сектори, като например автомобилни гуми и автомобилни приложения, въжета и промишлени приложения.
(167)
За повече яснота и предвид обстоятелството, че налагането на временните мерки би се отразило на потребителите по различен начин, в зависимост от сектора, където те действат, въздействието на мерките върху потребителите бе анализирано чрез групирането им в отделни промишлени сектори, както е описано по-долу.
(168)
Що се отнася до потребителите, присъстващи в сектора на автомобилните гуми, бяха получени четири отговора на въпросника от производители на гуми. Според данните, предоставени от производителите на гуми, делът на ПВЗ по отношение на разходите за производство на една гума е бил сравнително ограничен - средно под 1 %, а средната печалба, свързана с дейността по производство на гуми, е възлизала на около 2 %. Съгласно данните от разследването, никой от оказващите съдействие потребители не е внасял разглеждания продукт от КНР. Поради това, в случай че бъдат наложени временни антидъмпингови мита, се счита, че тези потребители не би трябвало да бъдат засегнати от мерките спрямо вноса от КНР. Освен това, в случай че някои от потребителите в този сектор осъществят внос от КНР, съществуват някои алтернативни източници на доставки.
(169)
Що се отнася до автомобилния сектор (предимно производството на предпазни колани и въздушни възглавници), от тези потребители бяха получени шест отговора на въпросника. Тези шест дружества представляваха 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП. Като цяло беше установено, че средният дял на продуктите, при които се използват ПВЗ, е представлявал по-малко от 4 % от общия оборот на тези дружества и че средната печалба, постигната в този бизнес, е била от около 3 %. Освен това бе установено, че шестте дружества са купували ПВЗ основно от производителите на Съюза, като само 11 % от техните покупки са били внасяни от КНР. Поради това налагането на временни мерки върху вноса от КНР е малко вероятно да засегне сериозно автомобилния сектор като цяло, тъй като тези дружества са се оказали печеливши и КНР не е била основният източник на доставки.
(170)
По отношение на производството на въжета бяха получени три отговора на въпросника, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Делът на бизнеса, използващ ПВЗ, е възлизал на около 18 % от цялостната им дейност, а средният марж на печалбата, реализирана в този бизнес, е бил около 8 % през РП. Въз основа на това бе счетено, че налагането на временни антидъмпингови мита върху вноса от КНР вероятно само леко ще намали техния марж на печалба. Разследването показа също, че по-голямата част от вноса (66 %) е бил с произход от КНР по време на РП, докато 20 % е бил с произход от Корея. Поради това, ако бъдат наложени мерки, този сектор е малко вероятно да бъде сериозно засегнат, тъй като влиянието върху маржа на печалбата е ограничено и съществуват други източници на доставки.
(171)
Някои производители на въжета твърдяха, че тъй като ПВЗ се използват предимно в други сектори, като например промишления сектор и автомобилната промишленост, налагането на антидъмпингови мерки би довело до липса на наличности от използваните от производителите на въжета видове ПВЗ, тъй като според тях производителите в Съюза щели на първо време да се съсредоточат върху големите пазари и да осигурят доставки за останалите сектори, само ако съществува неизползван капацитет. Следва да се отбележи обаче, че са на разположение и други източници на доставки, включително промишлеността на Съюза, Корея и Тайван, както и други трети държави, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(172)
По отношение на потребителите, имащи присъствие в сектора на промишлените приложения, като покривни материали, колани, ремъци и промишлени тъкани, бяха получени общо 19 отговора на въпросника. Тези потребители представляват 19 % от общия внос от КНР по време на РП. Според наличната информация за този сектор, делът на дейностите, при които се използват ПВЗ, е бил 64 % от общата дейност, а средната печалба, постигната в този бизнес, е била 13 %. Въздействието на антидъмпинговите мита може само леко да намали средния марж на печалбата, реализиран в този сектор. Разследването показа също, че тези потребители основно са купували от производителите в Съюза и от КНР. Поради това налагането на мерки върху вноса от КНР не следва да има значително отрицателно въздействие върху този сектор, като се има предвид ограниченото влияние върху маржа на печалбата и наличието на други източници на доставки.
(173)
Някои потребители твърдяха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, това би оказало неблагоприятно въздействие върху тях в две направления. Те заявиха, че не само ще има липса на алтернативни източници на разположение, но и че засегнатите държави ще преориентират износа си от разглеждания продукт към продукти за нуждите на пазара надолу по веригата.
(174)
По отношение на твърдението, че няма да има алтернативни източници на разположение, на първо място следва да се отбележи, че нямат да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Освен това, както е посочено в съображение 171, на разположение са и други източници на доставки от други трети държави, които не са обект на мерки. На второ място, по отношение на доставките от промишлеността на Съюза разследването действително изтъкна някои недостатъци в снабдяването от страна на някои производители в Съюза на определени потребители. Анализът обаче не показва никакви доказателства, че тези недостатъци са били наблюдавани редовно. Въз основа на гореизложеното, и по-специално поради съществуването на други налични източници на доставки, посоченото твърдение бе отхвърлено.
(175)
По отношение на твърдението, че производителите на ПВЗ в засегнатите държави вероятно ще пренасочат износа си към пазара надолу по веригата, следва да се отбележи, че няма да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Поради това, дори ако китайските износители преориентират част от износа си към пазара надолу по веригата, счита се, че потребителите на ПВЗ би трябвало да могат да запазят конкурентоспособността си, тъй като ще бъдат все още в състояние да се снабдяват с ПВЗ от други доставчици, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(176)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои от потребителите да бъдат неблагоприятно засегнати от мерките по отношение на вноса от КНР, въздействието върху потребителите в различните сектори на промишлеността изглежда е ограничено като цяло. Предвид горното бе направено временното заключение, че, изхождайки от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на ПВЗ с произход от КНР по всяка вероятност няма да окажат съществено неблагоприятно въздействие върху потребителите на разглеждания продукт.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(177)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
9. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(178)
С оглед на констатациите, че среднопретеглените дъмпингови маржове в национален мащаб за вноса с произход от Корея и Тайван са de minimis, по отношение на вноса с произход от тези държави не се налагат никакви временни антидъмпингови мита.
10. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Ниво на отстраняване на вредата
(179)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, с цел да се възпрепятства продължаването на вредата, причинявана на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(180)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, трябва да се основава на нивото от 2005 г., която е единствената година, през която промишлеността на Съюза е постигнала печалба и когато китайският внос е имал по-слабо присъствие на пазара на Съюза. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 3 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(182)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 3 % към производствените разходи.
(183)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение за всеки вид продукт на среднопретеглената цена на вноса, реализиран от включените в извадката производители износители от КНР, с непричиняващата вреда цена на видовете от продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
10.2. Временни мерки
(184)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(185)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително стопански субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(186)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. При нужда регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(187)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(188)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Не e приложимо
Оказващи съдействие дружества, невключени в извадката
8,9 %
57,3 %
Всички други дружества
9,3 %
57,6 %
11. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(189)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди изготвяне на окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани преди да бъдат изготвени окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от Китайската народна република, понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Дружества, изброени в приложението
8,9
A977
Всички други дружества
9,3
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, в свободно обращение в Съюза, става след предоставянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се накърнява действието на разпоредбата на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, на основата на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да коментират прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 1 юни 2010 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 478/2010,
1. juuni 2010,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) ja eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
8. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit eriti tugeva polüesterlõnga ELi importimise suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 27. juulil 2009 Euroopa tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „kaebuse esitaja”) eriti tugeva polüesterlõnga tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 60 %, ELi eriti tugeva polüesterlõnga kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ELi tootjatele, muudele teadaolevatele ELi tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele, muudele teadaolevatele seotud isikutele ning Hiina, Korea ja Taiwani esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kaebuse esitaja, muud ELi tootjad, Hiina, Korea ja Taiwani eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Võttes arvesse Hiina ja Korea eksportivate tootjate ja importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel Hiina ja Korea eksportivatel tootjatel ja ELi importijatel endast komisjonile teada anda ja vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009.
(6)
Nagu märgitud allpool põhjendustes 22-27, esitasid üksteist Hiina eksportivat tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koreast esitasid nõutud teabe neli eksportivat tootjat, kes olid nõus enda kaasamisega valimisse.
(7)
Koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt saadud teabe põhjal valis komisjon välja kolm Hiina eksportivat tootjat või seotud äriühingute rühma, kelle ekspordimaht ELi oli suurim. Valimi moodustamisel peeti nõu kõikide asjaomaste eksportivate tootjatega, samuti nende ühenduste ja Hiina ametiasutustega, kes kiitsid selle heaks.
(8)
Koreast esitas valimi moodustamiseks vajaliku teabe ainult neli eksportivat tootjat. Kuna oma valmidusest koostööks andsid teada vähesed eksportivad tootjad, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.
(9)
Selleks et võimaldada Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid valimisse kaasatud Hiina eksportivatele tootjatele ja nendele eksportivatele tootjatele, kes seda soovisid, et taotleda individuaalset uurimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.
(10)
Komisjon avaldas Hiina asjaomastele eksportivatele tootjatele, ametiasutustele ja kaebuse esitajatele ametlikult turumajandusliku kohtlemise osas tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.
(11)
Kaks eksportivat tootjat, kes jäeti valimist välja, kuna nad ei vastanud algmääruse artikli 17 lõikes 1 sätestatud tingimustele, taotlesid vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 individuaalset dumpingumarginaali. Siiski leiti, et asjaomaste eksportivate tootjate individuaalne uurimine oleks tähendanud kohapealseid lisakontrolle ja erianalüüse ning oleks seega olnud põhjendamatult koormav ja takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et asjaomaste eksportivate tootjate individuaalse uurimise taotlust ei saa vastu võtta.
(12)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st neljale ELi tootjale, kümnele importijale ja 68le kasutajale.
(13)
Vastused saadi kaebuse esitanud ELi tootjatelt ja veel ühelt uurimises osalenud ELi tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt ja 33lt kasutajalt.
(14)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ELi huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
Euroopa Liidu tootjad:
-
Brilen SA, Barbastro, Hispaania;
-
Performance Fibers, Bascharage, Luksemburg ja temaga seotud äriühingud Performance Fibers Longlaville, Longwy, Prantsusmaa; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksamaa; Performance Fibers, Bobingen, Saksamaa; Performance Fibers, Guben, Saksamaa;
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Saksamaa;
-
Sioen, Mouscron, Belgia.
ELi importijad:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksamaa.
Kasutajad ELis:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumeenia;
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksamaa;
-
Michelin, Clermont Ferrand, Prantsusmaa;
-
Mitas AS, Praha, Tšehhi Vabariik.
Hiina eksportivad tootjad:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing;
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd., Haining;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Huzhou.
Korea eksportivad tootjad:
-
Hyosung Corporation, Seoul;
-
Kolon Industries Inc, Seoul;
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan;
-
Samyang Corporation, Seoul.
Taiwani eksportivad tootjad:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd., Taipei;
-
Shinkong Corporation, Tapei.
ELis asuvad sidusimportijad:
-
Hyosung Luxembourg S.A., Luksemburg.
Võrdlusriigi tootjad:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Uurimisperiood
(15)
Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(16)
Vaatlusalune toode on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.
(17)
Vaatlusalusel tootel on iseloomulikud omadused ning selle kasutusalad on mitmekesised, näiteks kasutatakse vaatlusalust toodet rehvivööde, laia kanga, konveierilintide, turvaköite, võrkude ja geotekstiilide tootmisel.
(18)
Uurimise ajal väitsid teatavad isikud, et rehvide tootmisel kasutatav nn HMLS-lõng (High Modulus Low Shrinkage yarn) tuleks uurimise alt välja jätta. Nad väitsid, et HMLS-lõnga omadused ja kasutusalad on eriti tugeva polüesterlõnga omadest erinevad.
(19)
Uurimisel selgus siiski, et kuigi HMLS-lõngal on muude eriti tugevate polüesterlõngadega võrreldes teatavad eriomadused (näiteks elastsusmoodul, kokkutõmbuvus, tõmbetugevus ja väsimuskindlus), on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.
2.2. Samasugune toode
(20)
Leiti, et Hiinast, Koreast ja Taiwanist Euroopa Liitu eksporditud tootel, Korea, Taiwani ja Hiina eksportivate tootjate poolt (kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist) toodetud ja siseturul müüdud tootel ning liidu tootjate poolt toodetud ja siseturul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja ühesugused kasutusalad. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. VÄLJAVÕTTELINE UURING
3.1. Importijate väljavõtteline uuring
(21)
Arvestades kaebuse esitaja poolt teatatud importijate suurt arvu, nähti algatamisteates ette kohaldada importijate suhtes algmääruse artikli 17 lõike 1 kohast väljavõttelist uuringut. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.
3.2. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(22)
Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring dumpingu kindlaksmääramiseks.
(23)
Et komisjon saaks otsustada väljavõttelise uuringu vajalikkuse üle ning positiivse otsuse korral moodustada valimi, paluti Hiina eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ja esitada põhiteave ekspordi ja omamaise müügi kohta, vaatlusaluse toote valmistamisega seotud täpsete toimingute kohta ning kõikide vaatlusaluse toote valmistamise ja/või müümisega tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad.
(24)
Representatiivse valimi moodustamise suhtes peeti nõu Hiina ametiasutuste ja tootjate ühendustega (nt Hiina tekstiilide ekspordi- ja impordiküsimustega tegelev kaubanduskoda).
3.2.1. Koostööd tegevate eksportivate tootjate eelvalik
(25)
Üksteist eksportivat tootjat, k.a seotud äriühingute rühmad Hiinas, teatasid endast ja esitasid nõutud teabe algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul. Nad kõik kinnitasid, et eksportisid uurimisperioodil vaatlusalust toodet ELi ning väljendasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda. Seega arvati kõnealused üksteist eksportivat tootjat uurimisega seoses koostööd tegevate äriühingute hulka (edaspidi „koostööd tegevad eksportivad tootjad”).
(26)
Eksportivad tootjad, kes ei andnud endast teada eespool nimetatud tähtaja jooksul või ei esitanud nõutud teavet ettenähtud aja jooksul, loeti uurimise raames koostööst keeldunuks. Võrreldes Eurostati impordiandmeid ning põhjenduses 25 viidatud äriühingute poolt uurimisperioodi osas esitatud andmeid vaatlusaluse toote ELi eksporditud mahtude kohta, võib eksportivate Hiina tootjate koostöötaset lugeda väga kõrgeks, nagu on osutatud ka allpool põhjenduses 73.
3.2.2. Koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine
(27)
Komisjon koostas valimi algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, lähtudes eriti tugeva polüesterlõnga suurimast tüüpilisest ELi suunatud ekspordimahust, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut või sidusettevõtete rühma, kelle toodang moodustas rohkem kui 65 % vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi kogumahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 peeti valimi moodustamisel nõu kõikide asjaomaste eksportivate tootjatega, samuti nende ühenduste ja Hiina ametiasutustega, kes kiitsid selle heaks.
3.3. Individuaalne uurimine
(28)
Kaks eksportivat tootjat, kes jäeti valimist välja, kuna nad ei vastanud algmääruse artikli 17 lõikes 1 sätestatud tingimustele, taotlesid vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramist.
(29)
Nagu märgitud eespool põhjenduses 27, piirduti valimi moodustamisel mõistliku arvu äriühingutega, keda on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Äriühingud, keda uuriti võimaliku dumpingu kindlakstegemiseks asjaomastes riikides, on loetletud eespool põhjenduses 14. Arvestades kontrollkäikude arvu, mida oleks pidanud tegema kõnealuste Hiina äriühingute valdustesse, et kontrollida nende turumajandusliku kohtlemise taotluste põhjendatust ja küsimustike vastuseid, jõuti järeldusele, et individuaalne uurimine oleks põhjendamatult koormav ja takistaks uurimise õigeaegset lõpuleviimist.
(30)
Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et kahte individuaalse uurimise taotlust ei saa vastu võtta.
4. DUMPING
4.1. Üldine metoodika
(31)
Allpool kirjeldatud üldmetoodikat on kohaldatud kõikide Korea ja Taiwani eksportivate tootjate suhtes, Hiina eksportiva tootja suhtes, kelle puhul rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist, ning võttes arvesse võrdlusriigi põhimõtet, ka kahe valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja suhtes, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist ei rakendata. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel käesoleva uurimisega hõlmatud iga asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on igale eksportivale riigile eriomane.
4.1.1. Normaalväärtus
(32)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas iga eksportiva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas kogu sellise müügi maht moodustas 5 % või rohkem kogu tema vastavast eksportmüügist ELi.
(33)
Seejärel tegi komisjon kindlaks selliste üldiselt tüüpilise müügiga äriühingute poolt omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ELi ekspordiks müüdud tooteliikidega.
(34)
Iga tooteliigi puhul, mida asjaomased eksportivad tootjad müüsid siseturul ning mille suhtes tuvastati, et see on otseselt võrreldav tooteliigiga, mida müüdi ekspordiks ELi, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi müügi maht siseturul sõltumatutele klientidele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % või rohkem ELi ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(35)
Seejärel uuris komisjon, kas iga äriühingu omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi tulutoovast omamaisest müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele.
(36)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
(37)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 %, või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi ainult tulutoova omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
(38)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus.
(39)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(40)
Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
4.1.2. Ekspordihind
(41)
Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ELis asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(42)
Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooteid esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Kõnealustel juhtudel korrigeeriti hindu, et võtta arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku marginaali ning kasumit. Sidusimportijate puhul lähtuti nende müügi-, üld- ja halduskuludest ning mõistliku kasumimarginaali kindlaksmääramisel lähtuti kasumist, mida uurimise käigus saadud andmete alusel sai vaatlusaluse toote sõltumatu importija.
4.1.3. Võrdlus
(43)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.
(44)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.
4.1.4. Dumpingumarginaal
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel.
4.2. Hiina
4.2.1. Turumajandusliku kohtlemise hinnang
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toote impordi suhtes läbiviidavas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.
(47)
Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:
1)
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
2)
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
5)
valuutat konverteeritakse turukursiga.
(48)
Kõik valimisse kaasatud äriühingud taotlesid turumajanduslikku kohtlemist ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis taotlustes esitatud andmeid ning muud vajalikuks peetavat teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(49)
Kontrollimisel tehti kindlaks, et kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise saamiseks.
(50)
Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ei vastanud esimesele, teisele ega kolmandale tingimusele. Esiteks ei suutnud ta tõendada, et tegi oma otsused lähtuvalt turutingimustest ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta, sest tema müügitegevuses esines piiranguid, näiteks kohustus müüa teatav kogus vaatlusalust toodet siseturul. Teiseks ei suutnud ta tõendada, et tema raamatupidamisdokumente oli auditeeritud kooskõlas IASiga. Uurimisel osutati paljudele vastuoludele ja puudustele taotleja raamatupidamisarvestuses ning tehti kindlaks teatavad IASi põhimõtete rikkumised. Lisaks avastati mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutusi maakasutusõiguse ebaõige hindamise näol.
(51)
Teine valimisse kaasatud eksportiv tootja ei suutnud tõendada esimese ja kolmanda tingimuse täitmist. Ta ei suutnud tõendada, et tegi oma otsused lähtuvalt turutingimustest ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta, sest tema müügitegevuses esines piiranguid, mis olid sarnased põhjenduses 50 kirjeldatud piirangutega, ning vaatamata riigi sertifikaadile selgus, et osa kapitali oli üle kandmata. Lisaks esines mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutusi maakasutusõiguse ebaõige hindamise näol.
(52)
Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja talle sai võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
4.2.2. Individuaalne kohtlemine
(53)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist.
(54)
Viitamise hõlbustamiseks on need tingimused allpool esitatud:
1)
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
2)
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
3)
enamusosalus kuulub eraisikutele; juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
4)
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
5)
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(55)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.
(56)
Olemasoleva teabe põhjal leiti esialgu, et kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele vastavad kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Võrdlusriik
(57)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.
(58)
Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Ameerika Ühendriike (edaspidi „USA”). Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama.
(59)
Paljud huvitatud isikud esitasid sellele ettepanekule vastuväiteid ja soovitasid valida võrdlusriigiks Taiwani või Korea, mis sobivad nende arvates paremini. Esitati järgmised argumendid:
a)
USAs kasutatav tootmisprotsess ja hinnad erinevad märkimisväärselt Hiina omadest, sest USAs kasutatavad seadmed on vanad ja aegunud, samas kui enamik Hiina tootjaid kasutab kaasaegseid seadmeid ning uusimat tehnoloogiat. Enamik Hiina, Taiwani ja Korea eksportivatest tootjatest kasutavad kaasaegset üheastmelist tootmistehnoloogiat, mistõttu nad on USA konkurentidest efektiivsemad;
b)
asjaolu, et Taiwani ja Korea eksportijate puhul kahtlustatakse dumpingut, on võrdlusriigi valikul ebaoluline;
c)
kaebuse esitajatel on sidusettevõtted USAs ning normaalväärtuse arvutamine lähtuvalt kõnealuste sidusettevõtete esitatud teabest ei ole sobilik;
d)
USA konkurentsitingimused on Hiina omadest erinevad. USA turul valitseb praktiliselt ühe tootja monopol, samas kui Taiwanis ja Koreas on sarnaselt Hiinaga palju kohalikke tootjaid.
(60)
Komisjon vaatas esitatud märkused läbi ja tunnistas, et võrdlusriigi valiku seisukohast olid need üldiselt põhjendatud. Seejärel uuriti, kas Hiina jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramisel saaks Taiwanit või Koread kasutada kolmanda turumajandusriigina.
(61)
Uurimisel selgus, et Taiwani puhul oli lõpptoote võrreldavus Hiinaga parem. Märgiti, et Taiwani eksportivad tootjad on Hiinas esindatud sidustootjate kaudu ning tegutsevad sarnastel tingimustel mõlemas riigis.
(62)
Sellest lähtuvalt otsustati, et Hiina puhul on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt Taiwan võrdlusriigina sobivam.
(63)
Pärast Taiwani valimist võrdlusriigiks arvutati normaalväärtus Taiwani koostööd teinud eksportivate tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel. Normaalväärtus põhines Taiwani siseturul müüdud võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavatel hindadel tingimusel, et müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja tüüpilises koguses. Mitme eksporditud tooteliigi puhul oli kõnealune tingimus täidetud.
4.2.4. Normaalväärtus
4.2.4.1. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kelle võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist
(64)
Enamiku valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, leiti, et omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja tüüpilises koguses. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines tooteliikide normaalväärtus uurimisperioodil sõltumatute klientide poolt Hiina siseturul tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
(65)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada põhjenduse 40 kohaselt.
4.2.4.2. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist
(66)
Nagu on märgitud põhjendustes 57-63, määrati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajandusriigis (käesoleval juhul Taiwan) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.
(67)
Muude eksporditud tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud Taiwanis toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida Taiwani tootjad ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada. Normaalväärtus arvutati põhjenduse 40 kohaselt.
4.2.5. Ekspordihind
(68)
Valimisse kaasatud kolme eksportiva tootja kogu vaatlusaluse toote müük ELi turul toimus otse sõltumatutele klientidele Euroopa Liidus. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal
4.2.6. Võrdlus
(69)
Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes, allahindlustes, hinnavähendites ja kaudsetes maksudes.
4.2.7. Dumpingumarginaal
4.2.7.1. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad
(70)
Valimisse kaasatud äriühingute puhul võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.
(71)
Sellest lähtuvalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
7,7 %
4.2.7.2. Muud koostööd tegevad eksportivad tootjad
(72)
Valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Dumpingumarginaali arvutamisel lähtuti valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes kindlaks määratud marginaalist, kusjuures arvesse ei võetud eksportivat tootjat, kelle dumpingumarginaal oli null. Nii saadi valimist väljajäetud äriühingute esialgseks dumpingumarginaaliks 8,9 %.
(73)
Kõikide muude Hiina eksportijate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Kõikide koostööd tegevate eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu võrreldi Eurostati impordistatistika kohaselt Hiinast pärit impordi kogumahuga. Koostööprotsendiks saadi 100 %. Seda arvesse võttes leiti, et koostöötase on kõrge ning peeti sobivaks kehtestada koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele dumpingumarginaal, mis on võrdne valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele määratud kõrgeima dumpingumarginaaliga.
(74)
Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 9,3 %.
4.3. Korea
4.3.1. Normaalväärtus
(75)
Kõigi nelja uuritud äriühingu poolt ELi eksporditavate tooteliikide omamaise müügi puhul leiti, et enamasti toimus müük tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines tooteliikide normaalväärtus uurimisperioodil sõltumatute klientide poolt Korea siseturul tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
(76)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada. Kõigi nelja uuritud äriühingu puhul oli tooteliike, mille omamaised müügikogused ei olnud tüüpilised, või mida ei müüdud siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kõnealustel juhtudel arvutati normaalväärtus põhjenduse 40 kohaselt.
4.3.2. Ekspordihind
(77)
Üks eksportiv tootja müüs osa eksporditud kaubast otse ELis asuvale sidusimportijale. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 arvutati ekspordihind tuginedes hinnale, millega tooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ning lähtudes põhjenduses 42 kirjeldatud metoodikast.
(78)
Vaatlusaluse toote puhul toimus kõnealuse eksportiva tootja ülejäänud eksportmüük ja kolme ülejäänud eksportiva tootja eksportmüük otse sõltumatule kliendile ELis. Selle müügi puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
4.3.3. Võrdlus
(79)
Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.
(80)
Kõik neli uuritud äriühingut taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b tollimaksu tagastamisega seotud kohandust põhjendusega, et väidetavalt tasuti samasuguse toote eest impordimakse, kui see oli ette nähtud tarbimiseks ekspordiriigis, kuid neid ei makstud või saadi need tagasi, kui toodet müüdi ekspordiks ELi.
(81)
Taotlust peeti põhjendamatuks, sest ükski neljast äriühingust ei suutnud tõendada, et äriühingutele tagastatud impordimaksud olid seotud vaatlusaluse toote ekspordiga ELi.
4.3.4. Dumpingumarginaal
(82)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldi iga äriühingu puhul iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(83)
Sellest lähtuvalt leiti, et kõikide asjaomaste Korea eksportivate tootjate dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ELi tollipiiril ilma tollimakse tasumata on väiksemad, kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 kehtestatud 2 % miinimumlävi.
(84)
Tuleb märkida, et vastavalt Eurostati impordiandmetele moodustab kõnealuse nelja Korea eksportiva tootja eksport kogu Koreast pärit ekspordi. Seega jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Koreast pärit impordi suhtes ei ole põhjendatud.
(85)
Kui edasine uurimine kinnitab neid järeldusi, siis lõpetatakse menetlus Korea suhtes.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normaalväärtus
(86)
Kahe uuritud äriühingu poolt ELi eksporditavate tooteliikide omamaise müügi puhul leiti, et enamasti toimus müük tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines tooteliikide normaalväärtus uurimisperioodil sõltumatute klientide poolt Taiwani siseturul tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
(87)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada. Mõlema uuritud äriühingu puhul oli tooteliike, mille omamaised müügikogused ei olnud tüüpilised, või mida ei müüdud siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kõnealustel juhtudel arvutati normaalväärtus põhjenduse 40 kohaselt.
4.4.2. Ekspordihind
(88)
Kahe koostööd teinud eksportiva tootja kogu vaatlusaluse toote müük Euroopa Liidu turul toimus otse sõltumatutele klientidele ELis. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
4.4.3. Võrdlus
(89)
Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites.
4.4.4. Dumpingumarginaal
(90)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldi iga äriühingu puhul iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(91)
Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, olid järgmised:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
miinimumväärtus
(92)
Taiwanist pärit ekspordi kohta tuleb märkida, et vastavalt Eurostati impordiandmetele moodustab kõnealuse kahe koostööd teinud Taiwani eksportiva tootja eksport kogu kõnealusest riigist pärit ekspordi. Määrati kindlaks Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal. Leiti, et üleriigiline dumpingumarginaal on väiksem, kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud 2 % miinimumväärtus. Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Taiwanist pärit impordi suhtes ei ole põhjendatud.
(93)
Kui edasine uurimine kinnitab neid järeldusi, siis lõpetatakse menetlus Taiwani suhtes.
5. EUROOPA LIIDU TOOTMISHARU
5.1. Euroopa Liidu toodang
(94)
ELi toodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet ELi tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid.
(95)
Selle alusel oli ELi kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 121 000 tonni. See kogus hõlmas kõikide endast teatanud ELi tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud (edaspidi „endast mitte teada andnud tootjad”). Kuna puudus muu teave, kasutati ELi kogutootmise ja -tarbimise kindlaksmääramiseks endast mitte teada andnud tootjate puhul kaebuses osutatud andmeid. Tootjad, kes endast teada ei andnud, tootsid uurimisperioodil ligikaudu 22 % ELi kogutoodangust. Ükski teadaolev ELi tootja ei olnud käesoleva uurimise algatamise suhtes erapooletu või selle vastu.
(96)
Kaebuse esitamist toetanud ELi tootjate toodangumaht uurimisperioodil oli 94 000 tonni, mis moodustas ligikaudu 78 % ELi hinnangulisest toodangumahust.
5.2. ELi tootmisharu mõiste
(97)
Nagu on märgitud põhjenduses 96, selgus uurimisel, et need ELi tootjad, kes toetasid kaebust ja soovisid uurimises koostööd teha, tootsid uurimisperioodil ligikaudu 78 % ELi kogutoodangust. Need tootjad moodustavad seega ELi tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
6. KAHJU
6.1. ELi tarbimine
(98)
ELi tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati andmetest koguimpordi kohta ning liidu tootmisharu kogumüügist ELi turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulise müügi kogumahust.
(99)
Nagu märgitud põhjenduses 95, puudus muu teave endast mitte teada andnud tootjate eriti tugeva polüesterlõnga toodangu ja müügi kohta vaatlusalusel perioodil ning seega kasutati nende tootjate kohta kaebuses esitatud teavet.
Tabel 1
ELi tarbimine
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonnid
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.
(100)
Kokkuvõttes vähenes ELi tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %. Leiti, et aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine 20 %, kuid seejärel 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes see 22 %. Tarbimislangus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel, eriti aga 2008. aasta teisel poolel, oli seotud majanduskriisist tingitud nõudluse vähenemisega.
6.2. Import asjaomastest riikidest ELi
6.2.1. Kumulatiivne hinnang asjaomastest riikidest pärit impordi mõjudele
(101)
Komisjon uuris, kas vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga importi vaja hinnata kumulatiivselt.
(102)
Nagu eespool märgitud, tehti Taiwanist ja Koreast pärit impordi puhul esialgne otsus, et uurimisperioodil ei toimunud kummastki riigist pärit import dumpinguhinnaga.
(103)
Seega jõuti esialgsele järeldusele, et Koreast ja Taiwanist pärit impordi mõju ei pea hindama kumulatiivselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga.
6.2.2. Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
(104)
Tuleb märkida, et ühe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei müü oma tooteid ELis dumpinguhindadega. Seetõttu ei kaasata tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse dumpinguhindadega impordi arengut ELi turul.
(105)
Et vältida kõnealuse tootja tundliku äriteabe avaldamist, leiti, et üldsusele kättesaadavat teavet, näiteks Eurostati andmeid, ei ole konfidentsiaalsuse huvides asjakohane avaldada ilma selle eksportija andmeteta, kes ei müünud oma tooteid ELi turul dumpinguhinnaga.
(106)
Seetõttu sisaldab allpool esitatud esimene tabel Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga koguimporti ning teises tabelis on esitatud indekseeritud andmed dumpinguhinnaga impordi kohta ELi turul vaatlusalusel perioodil.
Tabel 2a
Hiinast pärit koguimport
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Turuosa
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Hind (eurot/tonn)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Allikas:Eurostat.
(107)
On märkimisväärne, et vaatlusalusel perioodil kolmekordistus Hiinast pärit impordi kogumaht, kuid samas vähenes impordi keskmine hind 17 %. Selle tulemusena suurenes oluliselt Hiina turuosa - 7,3 %-lt 2005. aastal 23,6 %-ni uurimisperioodil. Uurimisel selgus, et isegi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui tarbimine vähenes 22 %, suurenes Hiinast pärit impordi maht 15 %, mistõttu tema turuosa kasvas 7,7 protsendipunkti.
6.2.2.1. Dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa
Tabel 2b
Hiinast pärit dumpinguhinnaga import
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import (tonnides)
Indeks
100
240
582
728
714
Turuosa
Indeks
100
227
485
667
768
Hind (eurot/tonn)
Indeks
100
67
61
63
61
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused.
(108)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning sellega seoses suurenes tema turuosa rohkem kui seitse korda. Lisaks selgus uurimisel, et vaatamata tarbimise vähenemisele 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, suurenes uurimisperioodil oluliselt dumpinguhinnaga impordi turuosa.
(109)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind vähenes vaadeldaval perioodil 39 % ning sellega kaasnes liidu tootmisharu hindade allalöömine uurimisperioodil, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 112.
6.2.2.2. Hindade allalöömine
(110)
Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ELi turul sõltumatutele klientidele pakutavate ELi tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate Hiinast pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ELis ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.
(111)
Hiina eksportijate koostöövalmidus oli suur ning hõlmas 69 % uurimisperioodil Hiinast ELi suunatud ekspordi kogumahust. Võttes arvesse asjaolu, et ühe Hiina eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei müü oma tooteid ELi turul dumpinguhindadega, ei võetud kõnealuse äriühingu importi hindade allalöömise analüüsis arvesse.
(112)
Võrdlusest selgus, et uurimisperioodil põhjustas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidu turul ELi tootmisharu hindade allalöömise 24,2 % võrra.
6.3. ELi tootmisharu majanduslik olukord
6.3.1. Sissejuhatavad märkused
(113)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta aastast 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni.
6.3.2. Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Tootmisvõimsus (tonnides)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Tootmisvõimsuse rakendusaste
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Allikas: küsimustike vastused.
(114)
Nagu tabelis näidatud, vähenes ELi tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 36 %. Tuleb märkida, et kuigi aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine ELis 20 %, jäi ELi tootmisharu toodang sel perioodil samaks ning vähenes oluliselt 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel koos liidu tarbimise vähenemisega.
(115)
Uurimisperioodil vähenes ELi tootmisharu tootmisvõimsus ligikaudu 144 000 tonnini. Seiskunud müügimahu ja langeva tootmismahu tõttu vähenes aga olemasoleva võimsuse rakendamine 91 %-lt 2005. aastal 65 %-ni uurimisperioodil. Põhiline langus toimus ajavahemikus 2007. aastast uurimisperioodini.
6.3.3. Müügimaht ja turuosa
(116)
Allpool esitatud tabelis esitatud müügiandmed käsitlevad ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Turuosa
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Allikas: küsimustike vastused.
(117)
Kuigi aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine ELis 20 %, kasvas ELi tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatule kliendile ELi turul vaid 4 %. See tähendab, et sel perioodil ei saanud ELi tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Veelgi enam, kui vaatlusaluse perioodi ülejäänud aastatel vähenes tarbimine ELis 22 %, siis ELi tootmisharu müügimaht vähenes isegi rohkem - 31 %. Seega vähenes ELi tootmisharu müügimaht pidevalt ja märkimisväärselt ning vaatlusalusel perioodil vähenes 11,9 protsendipunkti võrra ka turuosa.
6.3.4. ELi tootmisharu keskmine ühikuhind
(118)
ELi tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Põhiline langus toimus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, samal ajal suurenes järsult Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import. Seega pidi ELi tootmisharu tooraine hinnatõusust hoolimata eelkõige uurimisperioodil oma müügihinda langetama.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Allikas: küsimustike vastused.
(119)
Selgus, et ELi tootmisharu keskmised tootmiskulud kasvasid 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 %, eelkõige seetõttu, et tõusis eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatava peamise tooraine, s.o PET-laastude hind. Aastatel 2005-2008 tõusis PET-laastude keskmine hind 12 % ning langes seejärel 2005. aasta tasemele. Samas oli ELi tootmisharu sunnitud hoidma oma müügihinna madala, et seista vastu madala dumpinguhinnaga impordile. Seega olid ELi tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt väiksemad kui tootmisharu kulud.
6.3.5. Varud
(120)
Varude osakaal tootmismahust oli uurimisperioodil ligikaudu 15 %. ELi tootmisharu vähendas vaatlusaluse perioodi vältel varusid 9 %, seda eelkõige 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Selline varude vähenemine võib aga viidata sellele, et kavas on tegevust koomale tõmmata ja ELi tootmisharu vähendada.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Varud (tonnides)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Allikas: küsimustike vastused.
6.3.6. Tööhõive, töötasud ja tootlikkus
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tööhõive (täistööaja ekvivalent)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Tööjõukulu (eurot/täistööaja ekvivalent)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Tootlikkus (ühikut/täistööaja ekvivalent)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Allikas: küsimustike vastused.
(121)
Seoses ELi tootmisharu vähenemisega on töötajate arv vaatlusalusel perioodil vähenenud 23 %. Tootlikkuse vähenemist tuleb vaadelda tootmise üldise vähenemise valguses, sest pärast töötajate arvu vähenemist väheneb teatava aja pärast ka tootmine. Tööjõukulude osas toimus vaatlusalusel perioodil väike 6 %-ne tõus.
6.3.7. Kulutasuvus, rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Kasumlikkus
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Rahavood (tuhandetes eurodes)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Investeeringutasuvus
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Allikas: küsimustike vastused.
(122)
ELi tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Vaatlusalusel perioodil vähenes ELi tootmisharu kasumlikkus oluliselt, kui 2005. aastal saadi 3 % tulu, siis uurimisperioodil langeti 13,3 % kahjumisse. Vaatamata asjaolule, et aastatel 2005-2007 kulges tarbimine ELis tõusvas joones, ei saanud ELi tootmisharu Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordist tingituna soodsast arengust kasu.
(123)
Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti kulutasuvuse arengut. Vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood oluliselt. Sama võib öelda investeeringutasuvuse kohta, mille puhul ilmnes samasugune negatiivne areng, mis on kooskõlas ELi tootmisharu negatiivsete tulemustega vaatlusalusel perioodil.
(124)
Eelnevast tulenevalt halvenes ka ELi tootmisharu investeerimisvõime, sest vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood märkimisväärselt. Selle tulemusena vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 89 %.
6.3.8. Kasv
(125)
Kuigi aastatel 2005-2007 suurenes tarbimine 20 %, suutis ELi tootmisharu suurendada oma müügimahtu vaid 4 %, seega ei saanud ta kasu tarbimise kasvust ELis. Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et ELi tootmisharu müügimaht vähenes palju rohkem (29 %) kui ELi tarbimine (7 %). Seetõttu vähenes ELi tootmisharu turuosa samal ajal 12 protsendipunkti võrra.
6.3.9. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(126)
Hiina dumpingumarginaal, mis on esitatud dumpingut käsitlevas jaotises, ületab miinimummarginaali märkimisväärselt. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
6.4. Järeldus kahju kohta
(127)
Uurimise käigus selgus, et enamik näitajaid, nagu tootmine (- 36 %), tootmisvõimsuse kasutamine (- 28 %), müügi maht ELi turul sõltumatule kliendile (- 29 %), turuosa (- 12 protsendipunkti) ja tootlikkus (- 16 %), halvenesid vaatlusalusel perioodil. Lisaks halvenesid oluliselt ka ELi tootmisharu finantstulemustega seotud näitajad nagu rahavoog (- 241 %) ja kulutasuvus (- 16,3 protsendipunkti). See tähendab, et eelkõige uurimisperioodil vähenes ka ELi tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali.
(128)
Selgus, et peamiselt toimus vähenemine 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui vaatamata tarbimise märkimisväärsele vähenemisele ELis oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ELi turul endiselt suur ning põhjustas ELi tootmisharu hindade vähenemise uurimisperioodil rohkem kui 24 %.
(129)
Samuti selgus uurimisel, et tingituna peamise tooraine hinna järsust tõusust, saavutasid ELi tootmisharu tootmiskulud kõrgeima taseme 2008. aastal. Uurimisperioodil suutis ELi tootmisharu hoida oma tootmiskulusid kontrolli all, eelkõige seoses tootlikkuse suurendamiseks tehtud jõupingutusega ning PET-laastude hinna vähenemisega, mis toimus peamiselt uurimisperioodi teisel poolel. Võttes arvesse olulist hinna allalöömist Hiina eksportijate poolt uurimisperioodil, ei olnud ELi tootmisharu võimeline suurendama oma müügihinda sellise tasemeni, mis kataks tootmisharu kulusid. Sellega kaasnes finantsolukorra märgatav halvenemine uurimisperioodi ajal.
(130)
Eelöeldut arvestades järeldati, et ELi tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
7. PÕHJUSLIK SEOS
7.1. Sissejuhatus
(131)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ELi tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ELi tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
7.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(132)
Uurimisel selgus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt, ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini suurenes Hiinast pärit impordi osa ELi turul rohkem kui seitse korda. Lisaks selgus, et ajavahemikul 2008. aastast kuni uurimisperioodini, kui tarbimine ELis vähenes ligikaudu 15 %, jäi Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht samale tasemele ning selle turuosa isegi suurenes 15 %.
(133)
Vaatlusalusel perioodil seisis ELi tootmisaru silmitsi oma müügimahu märkimisväärse vähenemisega (29 %) ning ühtlasi vähenes ka tootmisharu turuosa 51,1 %-lt 39,2 %-ni, ligikaudu 12 protsendipunkti. Ajavahemikul 2008. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ELi tootmisharu turuosa kahe protsendipunkti võrra, samal ajal, vaatamata nõudluse vähenemisele ELi turul, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga import.
(134)
Dumpinguhinnaga impordi hind vähenes vaatlusalusel perioodil 39 % ning see lõi drastiliselt alla ka ELi tootmisharu hinnataseme ELi turul. Sellest tulenevalt ei saanud ELi tootmisharu hindu tõsta nii, et need oleksid kompenseerinud toorainehinna tõusu. Nagu selgitatud eelpool põhjenduses 122, vähenes ELi tootmisharu müügi kulutasuvus ELi turul 3 %st kasumist 2005. aastal 13,3 % kahjumini uurimisperioodil.
(135)
Lisaks selgus uurimisel, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu.
(136)
Seega jõuti järeldusele, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordist tuleneva pideva surve tõttu ELi turul ei saanud ELi tootmisharu kohandada oma müügihindu vastavalt tooraine hindade kasvule, eriti 2008. aastal, kui PET-laastude hind saavutas kõrgeima taseme. See selgitab ka ELi tootmisharu turuosa ja kulutasuvuse vähenemist.
(137)
Eespool öeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel oli oluline negatiivne mõju ELi tootmisharu majandusolukorrale.
7.3. Muude tegurite mõju
7.3.1. Nõudluse muutumine ELi turul
(138)
Nagu märgiti põhjenduses 100, suurenes eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine kõigepealt aastatel 2005-2007 ning vähenes seejärel 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil kaotas ELi tootmisharu olulise osa oma turust. Kuigi ei saa välistada, et 2008. aastast uurimisperioodini toimunud negatiivne muutus ELi tarbimises võis mõjutada negatiivselt ELi tootmisharu olukorda, väärib märkimist, et Hiina eksportijad suutsid samal ajal oma turuosa suurendada. Sellest tulenevalt leiti, et ELi tootmisharu majandusliku olukorra halvenemist ei saa põhjendada nõudluse vähenemisega, vaid see on peamiselt tingitud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi järsust suurenemisest ning hinna allalöömisest Hiina eksportijate poolt.
7.3.2. Tooraine hind
(139)
Tooraine, peamiselt PET-laastude, hind kasvas aastatel 2005-2008 järsult, langes seejärel uurimisperioodi teisel poolel ja jõudis uurimisperioodi lõpul 2005. aasta tasemele.
(140)
Uurimine kinnitas, et ELi tootmisharu tootmiskulud eriti tugeva polüesterlõnga tootmisel järgisid tooraine hinnaga sama suundumust ning suurenesid vaatlusalusel perioodil kokku 6 %. Turul, kus on olemas tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ehk kus puudub kahjustav dumping, võib eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt, et kajastada tootmiskulude erinevate koostisosade muutumist. Vaadeldaval juhul seda ei juhtunud. Selleks et konkureerida Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordiga, oli ELi tootmisharu sunnitud hoidma oma müügihinna madala ning sellega kaasnes kasumlikkuse märkimisväärne vähenemine. Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et hinna allalöömine Hiina eksportijate poolt alandas hindu ELi turul ning ei võimaldanud ELi tootmisharul tõsta müügihinda oma kulude katmiseks.
7.3.3. ELi tootmisharu enda tarbeks tootmine
(141)
Uurimisel selgus, et ainult üks koostööd teinud ELi tootja oli vertikaalselt integreeritud ning tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodangut kasutati järgtööstuses lisandväärtusega toodete tootmiseks. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi järgmise etapi toodetega seotud tootmisprobleemi. Vaatlusalusel perioodil oli tootmine tootmisharu enda tarbeks stabiilne ning moodustas ligikaudu 7 % toodangu mahust.
(142)
Sellest lähtuvalt leiti, et ELi tootmisharu enda tarbeks tootmine ei aidanud kaasa tootmisharu finantsolukorra halvenemisele uurimisperioodil.
7.3.4. ELi tootmisharu eksport
(143)
Kuigi kahju ja selle põhjuslike seoste analüüsimisel keskenduti ELi tootmisharu olukorrale ELi turul, uuriti ka tootmisharu ekspordijõudlust kui võimalikku muud tegurit, millega võiks selgitada kindlaks tehtud kahju. Analüüsist selgus, et ELi tootmisharu eksportmüük sõltumatutele klientidele jäi uurimisperioodi jooksul tagasihoidlikule tasemele (ligikaudu 3 %). Eksportmüügi mahu vähenemist ligikaudu 18 000 tonnilt 2005. aastal ligikaudu 7 000 tonnini uurimisperioodil võib selgitada sama perioodi vältel toimunud tootmise vähenemisega. Ekspordihind oli siiski kõrgem hinnast, mida ELi tootmisharu küsis klientidelt ELi turul. Seega jõuti järeldusele, et ekspordimahu vähenemine ei selgita ELi tootmisharu kantud kahju määra, eelkõige aga uurimisperioodil toimunud kulutasuvuse märkimisväärset langust.
7.3.5. Import muudest kolmandatest riikidest
(144)
Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2005. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine:
Tabel 9
Muud kolmandad riigid
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import (tonnides)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Turuosa
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Hind (eurot/tonn)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Allikas: Eurostat.
(145)
Muud olulisemad kolmandad riigid, kes ekspordivad ELi eriti tugevat polüesterlõnga, on Šveits, Valgevene, Jaapan ja Tai. Nagu eespool olevast tabelist selgub, on nendest riikidest pärit impordi kogumaht ELi tarbimisega võrreldes pigem väike ning vaatlusalusel perioodil vähenes see 45 %. Uurimisperioodil oli keskmine impordihind stabiilne ja suhteliselt kõrge.
(146)
Eelöeldu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa ELi tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.
7.3.6. Koreast ja Taiwanist pärit import
(147)
Nagu eespool märgitud, tehti Taiwanist ja Koreast pärit impordi puhul esialgne otsus, et uurimisperioodil ei toimunud kummastki riigist pärit impordi müük dumpinguhinnaga. Kõnealused impordiandmed on esitatud järgnevalt tabelites 10 ja 11.
Tabel 10
Koreast pärit koguimport
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Turuosa
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Hind (eurot/tonn)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Allikas:Eurostat.
(148)
Tabelist selgub, et Koreast pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil üldjoontes tarbimisega sarnaselt. Impordi maht suurenes 17 542 tonnilt 2005. aastal 24 580 tonnini uurimisperioodil. See viis Korea turuosa suurenemiseni 7,9 %-lt 2005. aastal 11,9 %-ni uurimisperioodil. Samas on märkimisväärne, et ajavahemikul 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes impordi maht oluliselt.
(149)
Samuti on märkimisväärne, et kuigi vaatlusalusel perioodil vähenes Koreast pärit impordi keskmine hind 15 %, oli see siiski kõrgem, kui Hiinast pärit impordi keskmine hind samal perioodil.
Tabel 11
Taiwanist pärit koguimport
2005
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Turuosa
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Hind (eurot/tonn)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Allikas: Eurostat.
(150)
Taiwanist pärit import suurenes 7 343 tonnilt 2005. aastal 8 163 tonnini uurimisperioodil, seega 11 %. Samal ajal suurenes Taiwani turuosa 3,3 %-lt 2005. aastal 4 %-ni uurimisperioodil. Sarnaselt Koreast pärit impordiga vähenes ka Taiwanist pärit impordi maht olulisel määral ajavahemikul 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
(151)
Taiwanist pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 14 %, kuid oli siiski märkimisväärselt kõrgem, kui Hiinast pärit impordi keskmine hind samal perioodil.
(152)
Eespool öeldut silmas pidades ei saa välistada, et Koreast ja Taiwanist pärit import võis teataval määral kaasa aidata ELi tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. Siiski ei olnud impordi maht ja hind uurimisperioodil sellisel tasemel, et kõrvaldada ELi tootmisharule tekitatud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahelist põhjuslikku seost.
7.3.7. Muud ELi tootjad
(153)
Analüüsides andmeid ELi turu kohta ilmnes, et teistegi ELi tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil ei suurenenud. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi konkreetset probleemi seoses ELi tootjate vahelise konkurentsiga või seoses mõne muu kaubandust moonutava asjaoluga, millega võiks seletada tuvastatud olulist kahju ELi tootmisharule.
(154)
Eespool esitatu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et tootjad, keda ELi tootmisharu määratlus ei hõlma, ei aidanud kaasa ELi tootmisharu kantud kahju tekkimisele.
7.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(155)
Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus dumpinguhinnaga, mis oli madalam kui ELi tootmisharu küsitud hind ELi turul samasuguste tooteliikide puhul.
(156)
Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemine toimus samaaegselt nõudluse üldise kasvuga ELis ajavahemikul 2005-2007 ning samuti ELi tootmisharu turuosa vähenemisega samal perioodil. Lisaks suutsid Hiina eksportijad ajavahemikul 2007. aastast kuni uurimisperioodini, kui nõudlus ELi turul vähenes, oma turuosa suurendada. Samal ajal täheldati ELi tootmisharu turuosa vähenemist ja tema majandusolukorra peamiste näitajate halvenemist. Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga eksport suurenes järsult vaatlusalusel perioodil ning lõi pidevalt alla ELi tootmisharu hindu, mis viis ELi tootmisharu kulutasuvuse vähenemiseni 16 protsendipunkti võrra ning põhjustas uurimisperioodil suurt kahju.
(157)
Muude selliste teadaolevate tegurite uurimisel, mis oleks võinud kahjustada ELi tootmisharu, selgus, et need ei ole piisavad, et kõrvaldada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ELi tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.
(158)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt ELi tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas ELi tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
8. LIIDU HUVID
8.1. Sissejuhatavad märkused
(159)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ELi huvides. ELi huvide analüüs põhines kõikide huvide, kaasa arvatud ELi tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
8.2. Euroopa Liidu tootmisharu
(160)
Euroopa Liidu tootmisharu hõlmab nelja ELi eri liikmesriikides asuvat tootjat, kes annavad seoses vaatlusaluse tootega tööd rohkem kui 1 300 inimesele.
(161)
ELi tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et vaatlusalusel perioodil muutusid kõik kahjunäitajad negatiivses suunas. Mõju oli suur eelkõige ELi tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu rahavoog, investeeringutasuvus ja kulutasuvus. Meetmete puudumisel on olukorra edasine halvenemine ELi tootmisharus vägagi tõenäoline.
(162)
Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab ELi turul tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ning võimaldab ELi tootmisharul viia eriti tugeva polüesterlõnga hind vastavusse koostisosadega seotud kulude ja turutingimustega. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamisega oleks ELi tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja kulutasuvusele.
(163)
Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordile oleks ELi tootmisharu huvides.
8.3. Importijad
(164)
Küsimustikud saadeti kümnele ELi importijale. Uurimisel tegid koostööd vaid kaks importijat, üks Saksamaalt ja teine Hispaaniast, kelle import moodustab vastavalt 15,4 % ja 0,2 % Hiinast pärit koguimpordist. Esimese importija puhul selgus uurimisel, et ta importis ainult Hiinast ning peaaegu kogu käive oli seotud vaatlusaluse tootega. Halvimal juhul väheneb 9 %-lise dumpinguvastase tollimaksu korral äriühingu kulutasuvus märkimisväärselt ning äriühing hakkab kahju tootma. Siiski leiti, et võttes arvesse tema tugevat positsiooni teatavate suurtarbijate hulgas, peaks äriühing suutma vähemalt osa suurenenud kuludest üle kanda oma tarbijatele. Lisaks võib ta vähemalt pikas perspektiivis kasutada muid tarneallikaid. Teise importija puhul moodustas vaatlusalune toode vaid väikese osa tema äritegevusest (0-5 %) ning seepärast oleks kavandatavate meetmete mis tahes negatiivne mõju tõenäoliselt tähtsusetu.
(165)
Lähtudes olemasolevast teabest jõuti järeldusele, et kuigi ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel oleks negatiivne mõju ühele eespool mainitud importijale, peaks ta suutma vähemalt osa suurenenud kuludest üle kanda oma tarbijatele ja/või kasutada muid tarneallikaid. Seega ei tohiks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel olla importijatele märkimisväärset üldist negatiivset mõju.
8.4. Kasutajad
(166)
Eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Ühendust võeti 68 kasutajaga ning 33 neist tegi uurimise käigus koostööd. Koostööd teinud kasutajad hõlmasid 25 % Hiinast pärit koguimpordist. Kõnealused äriühingud asuvad Euroopa Liidu eri paigus ning on seotud mitmete tootmisharudega, nagu rehvide tootmine, autotööstus, köietootmine ja tööstuslikud rakendused.
(167)
Selguse huvides ning võttes arvesse, et ajutiste meetmete rakendamine mõjutab kasutajaid erinevalt sõltuvalt nende tegevusvaldkonnast, rühmitati kasutajad meetmete mõju analüüsimiseks vastavalt tootmisharule nagu allpool kirjeldatud.
(168)
Rehvitootjatelt saadi küsimustikule neli vastust. Rehvitootjate esitatud andmete põhjal moodustas eriti tugev polüesterlõng rehvide tootmiskuludest suhteliselt väikese osa, keskmiselt alla 1 %, ning selle keskmine kasumlikkus rehvitootmises oli ligikaudu 2 %. Ükski koostööd teinud kasutaja ei importinud vaatlusalust toodet Hiinast. Seega otsustati, et ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral ei mõjuta Hiinast pärit impordile kehtestatavad meetmed kõnealuseid kasutajaid. Lisaks on tootmisharu nende kasutajate jaoks, kes impordivad vaatlusalust toodet Hiinast, olemas palju alternatiivseid tarneallikaid.
(169)
Autotööstusega seotud kasutajatelt (enamasti turvaööde ja -patjade tootjad) saadi küsimustikule kuus vastust. Kõnealused kuus äriühingut hõlmasid uurimisperioodil 5 % Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga koguimpordist. Selgus, et keskmiselt moodustas toodang, mille valmistamisel kasutati eriti tugevat polüesterlõnga, vähem kui 4 % kõnealuste äriühingute kogukäibest ning selle keskmine kasumlikkus oli ligikaudu 3 %. Seega leiti, et kõnealused kuus äriühingut ostsid eriti tugevat polüesterlõnga enamasti ELi tootjatelt ning ainult 11 % ostetud polüesterlõngast oli pärit Hiinast. Seega ei mõjuta ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes autotööstust ilmselt märkimisväärselt, sest äriühingud on kasumlikud ja Hiina ei ole nende peamine tarneallikas.
(170)
Kolm vastust küsimustikele saadi köietootjatelt, kes hõlmasid vähem kui 1 % Hiinast pärit impordist uurimisperioodil. Eriti tugev polüesterlõng moodustas 18 % kõnealuste äriühingute äritegevusest ning keskmine kasumimarginaal uurimisperioodil oli ligikaudu 8 %. Seega otsustati, et Hiinast pärit impordile ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine vähendab kõnealuste äriühingute kasumimarginaali vaid vähesel määral. Lisaks selgus uurimisel, et uurimisperioodil oli suurem osa (66 %) impordist pärit Hiinast ning 20 % Koreast. Seega ei mõjuta meetmete võimalik kohaldamine tootmisharu eriti tõsiselt, sest mõju kasumimarginaalile on väike ning on olemas muud tarneallikad.
(171)
Teatavad köietootjad väitsid, et kuna eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse enamasti muudes tootmisharudes nagu tööstuses ja autotööstuses, tekitab dumpinguvastaste meetmete kohaldamine sellist tüüpi eriti tugeva polüesterlõnga defitsiidi, mida kasutavad köietootjad, sest ELi tootjad keskenduvad esmalt eeldatavasti suurtele turgudele ning varustavad ülejäänud tootmisharusid vaid juhul, kui võimsust jätkub. Samas tuleb märkida, et on olemas ka muid tarneallikaid, sh ELi tootmisharu, Korea ja Taiwan ning muud kolmandad riigid, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(172)
Tööstuslike rakenduste valdkonna kasutajatelt (katuseehitus, rihmade ja köite ning tööstustekstiili tootmine) saadi küsimustikule 19 vastust. Kõnealused kasutajad hõlmasid uurimisperioodil 19 % Hiinast pärit koguimpordist. Lähtudes olemasolevast teabest kõnealuse tootmisharu kohta, oli eriti tugeva polüesterlõnga osatähtsus äritegevuses 64 % ning selle äritegevuse keskmine kasumimarginaal 13 %. Seega vähendab dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine kõnealuse tootmisharu kasumimarginaali vaid vähesel määral. Lisaks selgus uurimisel, et kõnealused kasutajad ostavad polüesterlõnga peamiselt ELi tootjatelt ja Hiinast. Seega, võttes arvesse väikest mõju kasumimarginaalile ning muude tarneallikate olemasolu, ei avalda meetmete kohaldamine Hiinast pärit impordi suhtes kõnealusele tootmisharule märkimisväärset negatiivset mõju.
(173)
Mõned kasutajad väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamine võib neid negatiivselt mõjutada kahel viisil. Nad väitsid, et lisaks alternatiivsete tarneallikate nappusele hakkavad asjaomased riigid vaatlusaluse toote eksportimise asemel eksportima täiendavalt töödeldud tooteid.
(174)
Seoses väitega alternatiivsete tarneallikate puudumise kohta tuleb esiteks märkida, et Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes ei kehtestata ajutisi meetmeid. Veelgi enam, nagu märgitakse põhjenduses 171, saab kasutada tarneallikaid muudes kolmandates riikides, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata. Teiseks selgus uurimisel seoses ELi tootmisharu tarnetega, et mõne ELi tootja tarnete puhul teatavatele kasutajatele esineb mõningaid puudusi. Samas ei leitud uurimisel mingeid tõendeid kõnealuste puuduste korrapärase esinemise kohta. Eespool kirjeldatut arvesse võttes, eelkõige muude tarneallikate olemasolu silmas pidades, lükati kõnealune väide tagasi.
(175)
Seoses väitega, et eriti tugeva polüesterlõnga tootjad asjaomastes riikides hakkavad vaatlusaluse toote eksportimise asemel eksportima täiendavalt töödeldud tooteid, tuleb märkida, et Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes ei kehtestata ajutisi meetmeid. Seega, isegi kui Hiina eksportijad hakkavad vaatlusaluse toote eksportimise asemel osaliselt eksportima täiendavalt töödeldud tooteid, suudavad eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad siiski konkurentsivõime säilitada, sest nad saavad tarnida vaatlusalust toodet muudelt tarnijatelt, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(176)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes on üldine mõju eri tootmisharude kasutajatele siiski piiratud, kuigi Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed võivad mõjutada mõnda kasutajat negatiivselt. Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes tõenäoliselt olulist negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajatele.
8.5. Järeldus ELi huvide kohta
(177)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist.
9. TOLLIMAKSUDE MITTEKEHTESTAMINE
(178)
Võttes arvesse uurimistulemusi, mille kohaselt on Koreast ja Taiwanist pärit impordi puhul kogu riiki hõlmav kaalutud keskmine dumpingumarginaal minimaalne, ei kehtestata kõnealustest riikidest pärit impordi suhtes ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse.
10. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
10.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(179)
Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ELi tootmisharule täiendavat kahju.
(180)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning ELi tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(181)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama ELi tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ELis seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Otsustati, et kasumi arvutamisel, mida võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel, lähtutakse 2005. aastast, mis on ainus aasta, kui ELi tootmisharu kasumit teenis ja kui ELi turul ei olnud veel nii palju Hiinast pärit importi. Seega leitakse, et 3 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille ELi tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.
(182)
Lähtuvalt sellest arvutati ELi tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 3 %-line kasumimarginaal tootmiskuludele.
(183)
Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes valimisse kuuluvate Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda ja ELi tootmisharu poolt uurimisperioodil ELi turul müüdavate tooteliikide mittekahjustavat hinda. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast.
10.2. Ajutised meetmed
(184)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale.
(185)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(186)
Taotlus kohaldada nimetatud äriühingute jaoks ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(187)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.
(188)
Kindlaksmääratud dumpingu- ja kahjumarginaalid on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
puudub
Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud
8,9 %
57,3 %
Kõik muud äriühingud
9,3 %
57,6 %
11. TEAVITAMINE
(189)
Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Lisas loetletud äriühingud
8,9
A977
Kõik muud äriühingud
9,3
A999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 1. juuni 2010