РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
12. august 2010,
milles käsitletakse muude põllumajandustoodete kui suhkru ülemääraste varude kindlaksmääramist ning nende kõrvaldamise finantstagajärgi seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 5524 all)
(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)
(2010/454/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut,
võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle V lisa 3. peatüki lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti V lisa 3. peatüki lõikes 2 on sätestatud, et põllumajandustoodete era- ja riigivarud, mis on ühinemiskuupäeval Bulgaaria ja Rumeenia (edaspidi „uued liikmesriigid”) territooriumil vabas ringluses ja ületavad koguse, mida võidaks käsitada normaalse ülekandevaruna, tuleb likvideerida uute liikmesriikide kulul. Normaalse ülekandevaru mõiste määratletakse iga toote suhtes vastavalt kriteeriumidele ja eesmärkidele, mis on iseloomulikud igale ühisele turukorraldusele.
(2)
Nii igale turukorraldusele iseloomulikud kriteeriumid ja eesmärgid kui ka uutes liikmesriikides enne ühinemist kehtinud hindade ja ühenduse hindade suhe eeldavad, et normaalset ülekandevaru tuleks hinnata sektorite kaupa eri tegureid arvestades.
(3)
Ülemääraste varude arvutamise alus peaks olema omamaise tootmise tavapärane vaheldumine, kaasa arvatud import ja välja arvatud eksport 2006. aastal, võrrelduna omamaise tootmise tavapärase vaheldumisega, kaasa arvatud import ja välja arvatud eksport, eelmise kolme aasta jooksul.
(4)
Arvutuste tulemusi tuleks kohandada, võtmaks arvesse, et osasid tootekategooriaid, nagu või ja võiõli, riisi eri sordid, humal, seemned, veinialkohol, tubakas ja teravili, võib tegelikult vahetada ning neid võib käsitada ühe rühmana, nii et rühma teatavate toodete varude suurenemist võib tasakaalustada rühma muude toodete varude vähendamisega.
(5)
Ülemäärase varu menetlust käsitleva hindamisperioodi majanduskasvu ja sellest tuleneva toidutarbimise võimaliku suurenemise arvessevõtmiseks kehtestati lineaarne trend, mille võrdlusalusena kasutati 2003.-2005. aasta tootmis- ja kaubandusnäitajaid. Juhtudel, kus lineaarsest trendist oleks tulenenud suurem ülejääk, kasutati võrdlusena omamaise tootmise tavapärase vaheldumise eelmise kolme aasta näitajaid, kaasa arvatud import ja välja arvatud eksport.
(6)
Väiksemate ülejääkide kõrvaldamiseks kasutati läviväärtust: kui konkreetse toote ülemäärane varu ei ületanud 10 % kõnealuse toote normaalse ülekandevaruna käsitatavast kogusest, ei tuleks uusi liikmesriike maksustada. Kõnealune 10 % hõlmab ühinemisele eelnenud ajavahemiku eritingimustest kogutud statistilise teabe vea ülemmäära ning kõnesoleva menetluse keerukust ja ulatust.
(7)
Komisjon palus uutel liikmesriikidel esitada konkreetsed olukordade põhjendused normaalsest suuremate varude õigustamiseks ning hindas neid. Kõnealuse hindamise tulemusel määruse põhjendustes 1-6 kirjeldatud metoodika alusel määratud näitajad ei muutunud.
(8)
Arvutused peaksid põhinema liikmesriikide edastatavatel Eurostati ametlikel andmetel, kui need on kättesaadavad. Sellistel juhtudel, kui need andmed ei ole statistilise konfidentsiaalsuse tõttu kättesaadavad, tuleks kasutada uute liikmesriikide poolt komisjonile ametlikult saadetud andmeid.
(9)
Määruse põhjendustes 1-6 kirjeldatud metoodika matemaatiline kohaldamine preambuli põhjenduses 8 osutatud statistilise teabe suhtes annab Bulgaaria kohta tulemuse, et ülemääraseid varusid ei avastatud, mistõttu ei ole vaja esitada tõendusi määruse põhjenduses 7 kirjeldatud eriolukordade kohta.
(10)
Ülemääraste varude finantstagajärgede arvutamiseks tuleks välja arvutada nende kõrvaldamiskulud. Kui konserveeritud seente puhul, millele ei anta eksporditoetusi, on avastatud märkimisväärne ülemäärane varu, tuleb vastava lähenemisviisi tagamiseks võtta aluseks riigisiseste ja väliste keskmiste hindade erinevus. Võttes arvesse ülemääraste varude kindlaksmääramisest tulenevate finantstagajärgede ajutist iseloomu, peaksid asjaomased liikmesriigid maksma vastavad summad Euroopa Liidu eelarvesse. Oluline on kindlaks määrata kõnealuste maksete tegemise kuupäev. Võttes arvesse Rumeenia teatatud riigi praegust rasket majanduslikku olukorda, peetakse asjakohaseks lubada tasuda kõnealused summad nelja aasta jooksul.
(11)
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Põllumajandustoodete kogused, mis on ühinemiskuupäeval Bulgaarias ja Rumeenias vabas ringluses ja ületavad koguseid, mida võidaks käsitada normaalse ülekandevaruna 1. jaanuaril 2007, ning summad, mida kõnealused uued liikmesriigid peavad tasuma kõnealuste koguste kõrvaldamise hüvitamiseks, on sätestatud lisas.
Artikkel 2
1. Lisas sätestatud summasid käsitatakse Euroopa Liidu eelarvetuluna.
2. Rumeenia võib tasuda kõnealused lisas sätestatud summad Euroopa Liidu eelarvesse nelja võrdse osamaksena. Esimene osamakse tasutakse hiljemalt sellele kuule, mil asjaomast uut liikmesriiki käesolevast otsusest teavitati, järgneva teise kuu viimaseks päevaks. Järgmised osamaksed tasutakse vastavalt 31. oktoobriks 2011, 31. oktoobriks 2012 ja 31. oktoobriks 2013.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.
Brüssel, 12. august 2010