РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
23. mai 2012,
millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes
(2012/278/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 14,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Ajutised meetmed
(1)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on kehtestanud määrusega (EL) nr 115/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) teatavate Indiast (edaspidi „India” või „asjaomane riik”) pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
(2)
Menetlus algatati 13. mail 2011. aastal (3) pärast seda, kui organisatsioon European Industrial Fasteners Institute (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 31. märtsil 2011 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kogutoodangust.
(3)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 21, hõlmas subsiidiumit ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2010 kuni 31. märtsini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast selliste oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitasid mitmed huvitatud osapooled kirjalikud esildised, milles nad teatasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Osapooltele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Osapoolte suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(6)
Seejärel teavitati kõiki osapooli olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes ja vabastada ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad (edaspidi „lõplik teatavakstegemine”). Kõigile osapooltele anti aega, et nad saaksid esitada märkusi lõplike järelduste teatavakstegemise kohta.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(7)
Pärast lõplikku teatavakstegemist kordas üks osapool oma märkusi ajutise määruse põhjendustes 22 ja 23 esitatud vaatlusaluse toote ja sarnase toote määratluse kohta ning väitis, et teatud tooteliigid tuleks kõnealuse uurimisega seotud tootevalikust välja jätta.
(8)
Uurimise tulemusena on siiski kinnitust leidnud, et vaatlusaluse toote ja sarnase toote kirjeldus hõlmab erinevaid tooteliike ja neil on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ja lõppkasutus ning seega kuuluvad need samasse tootekategooriasse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(9)
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 22 ja 23.
3. SUBSIDEERIMINE
3.1. Sissejuhatus
(10)
Ajutise määruse põhjenduses 24 viidati järgmistele kavadele, mille raames väidetavalt antakse subsiidiume:
a)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS);
b)
eellubade kava (AAS);
c)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS);
d)
ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme - EOUS);
e)
Focus Product kava (Focus Product Scheme - FP-kava);
f)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - ECS);
g)
elektriaktsiisist vabastamise kava.
(11)
Liidu tootmisharu tõstatas küsimuse, kas komisjonil võib olla jäänud hulk subsideerimiskavu arvesse võtmata, ning leidis seepärast, et India tootjate saadud subsiidiume oli alahinnatud.
(12)
Vastusena sellele tuleb märkida, et kaebus hõlmas suurt arvu riiklikke ja kohalikke subsideerimiskavu, mis lisati India eksportivatele tootjatele esitatavasse küsimustikku ja mida komisjon uuris. Siiski leiti vaid eespool põhjenduses 10 loetletud kavade puhul, et valimisse kuuluvad eksportivad tootjad olid saanud subsiidiume.
(13)
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 24-27.
(14)
Focus Product kava ja elektriaktsiisist vabastamise kava käsitlevate järelduste kohta ei esitatud ühtki märkust. Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS), eellubade kava (AAS), kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS) ja ekspordi krediteerimise kava (ECS) kohta esitasid eksportivad tootjad üksikasjalikud märkused. Enamiku subsiidiumisummade arvutamist käsitlevate märkuste ja teatud märkuste tulemusena tehti kõnealustesse arvutustesse väikesed kohandused. Need märkused ei mõjutanud siiski eespool nimetatud kavade kohta tehtud üldjäreldusi ja seega kiidetakse need heaks. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (EOUS) kohta esitati samuti märkused. Võttes arvesse ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta tehtud märkuste mõju vastavalt põhjendustes 13-19 esitatud kokkuvõttele, ei ole vaja täpsemalt korrata eespool nimetatud nelja kava kohta esitatud märkusi.
3.2. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
3.2.1. Üldtingimused
(15)
Vastavalt ajutise määruse punktile 3.5 tuleks meenutada, et otsustava ekspordisuunitlusega üksuse (EOU) kohustusena, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kavas 2009-2014, tuleb saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodi jooksul (viis aastat) peab ekspordi koguväärtus olema suurem kui imporditud kaupade koguväärtus. Põhimõtteliselt võib kõik äriühingud, mis kohustuvad eksportima kogu oma toodangu või kõik teenused, asutada ekspordisuunitlusega üksuste kava kohaselt. Vastutasuks saavad EOU-staatuses olevad äriühingud õiguse mitmesugusteks soodustusteks, mis on loetletud ajutise määruse põhjenduses 71. Need soodustused kujutavad endast algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohast India valitsuse rahalist toetust ja nad toovad ekspordisuunitlusega üksustele kasu. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast käsitatakse neid algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a kohaselt konkreetsete ja tasakaalustatavatena.
(16)
Ajutise määruse kohaselt ei saa ekspordisuunitlusega üksuste kava käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktides h ja i ning II lisas (tagastamise määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendava tagastamise määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Õigupoolest ei olnud võimalik kinnitada, et India valitsusel oleks olemas kontrollisüsteem või -menetlus, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes on kasutatud eksporditud toote tootmisel impordi- ja/või müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Olemasoleva kontrollisüsteemi ülesanne on kontrollida kohustust teenida netotulu välisvaluutas, mitte impordi tarbimise ja eksportkaupade tootmise suhet.
(17)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei ole esitatud ühtki sisulist vastuväidet eespool kirjeldatud ekspordisuunitlusega üksuste kava olemuse kohta, eelkõige seoses tõhusa kontrollisüsteemi puudumise ja selle tasakaalustatavusega. Seega kinnitatakse ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta ajutise määruse põhjendustes 78-81 esitatud järeldused.
3.2.2. Äriühingu Viraj Profiles Limited märkused
(18)
Ainuke valimisse kuuluv ekspordisuunitlusega üksus oli Viraj Profiles Limited (edaspidi „Viraj”). Nimetatud tootja puhul esialgses etapis kindlaksmääratud subsiidiumimäär oli 2,73 %, sellal kui subsiidiumi kogumäär oli 3,2 %. Viraj osa Indiast liitu suunatud ekspordis oli 87 %.
(19)
Viraj esitas kõnealuse kava kohta üksikasjalikke märkusi vastavalt ajutise määruse põhjendusele 77. Asjaomane eksportiv tootja väitis, et kava kohaselt arvestatud subsiidium ei ole kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1, mille kohaselt ei tohi tasakaalustava tollimaksu summa ületada äriühingu poolt tegelikult saadud tasakaalustatavate subsiidiumide summat. Tootja väitis, et seetõttu on subsiidiumi kogumäär kõnealuse äriühingu puhul väiksem kui 2 %, st väiksem kui miinimummäär. Äriühing esitas oma väite tõenduseks üksikasjalikud raamatupidamisandmed.
(20)
Väidet analüüsiti nõuetekohaselt. Viraj poolt vastavates märkustes esitatud üksikasjalikke raamatupidamisandmeid on võimalik seostada kontrollkäigu ajal kontrollitud raamatupidamisandmetega ja nendest andmetest nähtub, et äriühingu poolt uurimisperioodil saadud tasakaalustavat tulu on üle hinnatud. Seetõttu on Viraj puhul rakendatav tasakaalustav tollimaks uuesti arvutatud.
(21)
Seega arvutati uuesti Viraj puhul rakendatav ekspordisuunitlusega üksuse kava kohane subsiidiumimäär ja selleks kehtestati 0,44 %. Võttes arvesse kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS) puhul kehtestatud subsiidiumimäärasid (uute arvutuste kohaselt 0,05 %), ekspordi krediteerimise kava (ECS) puhul kehtestatud subsiidiumimäärasid (uute arvutuste kohaselt 0,12 %) ja elektriaktsiisist vabastamise kava puhul kehtestatud subsiidiumimäärasid (0,09 %), kehtestati Viraj subsiidiumi kogumääraks 0,7 %, mis on väiksem kui miinimummäär.
3.2.3. Liidu tootmisharu märkused lõpliku teatavakstegemise kohta
(22)
Pärast lõplikku teatavakstegemist esitas liidu tootmisharu märkused ja väitis, et Viraj poolt saadud ekspordisuunitlusega üksuste kava kohaste soodustuste osas tehtud ümberarvestused olid põhjendamatud ja väärad. Liidu tootmisharu väitis, et komisjoni analüüs oli mittetäielik ja vastuolus viisiga, kuidas institutsioonidel on tavaks kõnealust kava tasakaalustada, ning selles ei võetud arvesse teisi võimalikke stsenaariume, mille puhul Viraj oleks võinud alusetult ära kasutada tollimaksust vabastatud importi. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et Viraj poolt viivitusega esitatud mittekonfidentsiaalsed märkused ajutise teatavakstegemise kohta kahjustasid tõsiselt liidu tootmisharu õigust kaitsele.
(23)
Viraj subsiidiumimarginaali ümberarvestamise osas tuleks täpsustada, et kõnealune eksportiv tootja oli osutanud sellele, et kehtestatud ajutine tasakaalustav tollimaks ületas tegelikult saadud tasakaalustavate subsiidiumide summa. Äriühing viitas õigupoolest sellele, et võimalikku saamata jäänud tollimaksu oli ajutiselt üle hinnatud ja seetõttu oli seda vaja lõpliku arvutamise puhul korrigeerida. Algmääruse artikli 3 sätetega oleks olnud vastuolus tasakaalustada teatud rahalised toetused, mille puhul ei ole selgelt ja vaieldamatult võimalik täheldada, et need tooksid kasu kõnealusele äriühingule. Teatud tehingute puhul arvatakse siiski, et nimetatud kava raames on asjaomasele äriühingule antud teatavaid subsiidiume, mis tuleks tasakaalustada. Selline lähenemisviis vastab täielikult viisile, kuidas institutsioonid on varem kõnealust kava tasakaalustanud. Sellest lähtuvalt vastab ekspordisuunitlusega üksuste kava kohase subsiidiumimarginaali läbivaatamine täielikult algmääruse artikli 15 lõikele 1.
(24)
Mis puutub liidu tootmisharu kaitseõiguse väidetavasse rikkumisse, siis tuleks märkida, et Viraj esitatud märkused ekspordisuunitlusega üksuste kava kohase subsiidiumi arvutamise kohta lisati kahte avalikku dokumenti, mis esitati enne ajutiste meetmete rakendamist, ning samuti kahte hilisemasse avalikku dokumenti. Esimene ja kõigu olulisem märkus kõnealuse teema kohta, mille tulemusena komisjon analüüsis seda küsimust põhjalikult ja lõpuks hindas ümber oma seisukoha, esitati 2011. aasta detsembris ja sellele viidatakse juba ajutise määruse põhjenduses 77. Huvitatud osapooled lisasid kõik eespool nimetatud dokumendid viivitamata uurimistoimikusse. Viraj märkustes ajutise teatavakstegemise kohta esitatakse lihtsalt äriühingu eelmistes märkustes avaldatud seisukoha kokkuvõte. Ehkki Viraj esitas oma ajutist teatavakstegemist käsitlevate märkuste avaliku versiooni tõepoolest hilinenult, tegi komisjon selle kohe kättesaadavaks liidu tootmisharule, kellele anti lisaaega märkuste esitamiseks kõnealuse teema kohta.
(25)
Eespool nimetatud kaalutlustest lähtuvalt tuli liidu tootmisharu väited tagasi lükata.
3.2.4. Muud subsiidiumiga seotud küsimused
(26)
Samuti esitati märkused koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate eksportivate tootjate puhul kehtestatud subsiidiumimarginaali arvutamise ja subsiidiumi jääkmarginaali arvutamise kohta. Peale selle nõudis ainsana individuaalset uurimist taotlenud eksportiv tootja, et tema taotlusele vastataks. Võttes arvesse allpool toodud põhjuslike seoste alusel tehtud järeldusi, ei ole kõnealustes küsimustes vaja esitada lõplikku seisukohta.
4. LIIDU TOOTMISHARU
(27)
Kuna liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 120-123.
5. KAHJU
5.1. Sissejuhatavad märkused ja liidu tarbimine
(28)
Kuna liidu tarbimise kohta esialgseid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 124-130.
5.2. Import asjaomasest riigist
(29)
Üks osapool väitis, et Indiast tuleva impordi hindade kujunemise esialgne analüüs ja keskmistel hindadel põhinev hindade allalöömine olid eksitavad, kuna väidetavalt ei võetud arvesse iga-aastast tootevaliku muutumist vaatlusalusel perioodil.
(30)
Kõnealuses seoses tasub märkida, et hinnateave tooteliikide kaupa on kättesaadav ainult uurimisperioodi kohta, mille jooksul eksportivatel tootjatel ja liidu tootjatel palutakse esitada üksikasjalik tehingute loetelu ühe osana küsimustikus antud vastustest. Kuna vaatlusaluse perioodi puhul puuduvad andmed vastavate tooteliikide hindade kohta muudel aastatel, saab impordihindade kujunemise kohta teha täpsema analüüsi üksnes keskmiste hindade põhjal. Samuti tuleks märkida, et kõnealune osapool ei esitanud ühtki põhjendust selle kohta, miks peaks impordihindade kujunemise analüüsi pidama eksitavaks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(31)
Hindade allalöömise osas tuleks meenutada, et nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 134, võrreldi uurimisperioodil toimunud hindade allalöömise analüüsimiseks tooteliigiti kaalutud keskmisi müügihindu, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid liidu turul sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele), vastavate Indiast pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal ning mida oli nõuetekohaselt kohandatud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.
(32)
Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 135 tehti selline hinnavõrdlus tooteliigiti samal kaubandustasandil toimunud tehingute osas. Seetõttu lükati kõnealuse osapoole hindade allalöömist käsitlev väide tagasi.
(33)
Kuna asjaomasest riigist pärit impordi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 131-135.
5.3. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.3.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(34)
Üks osapool väitis, et ajutises määruses tehtud analüüs, mis käsitles liidu tootmisharu tootmise vähenemist, oli eksitav ja et tootmismahtude vähenemist peaks vaatlema liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsuse taustal, mis oli vaatlusalusel perioodil samuti languses.
(35)
Uurimise põhjal selgus, et tootmise vähenemine langes kokku müügi vähenemise ja varude suurenemisega. Kõnealusest olukorrast tingituna sulgesid mitmed liidu tootjad mõned oma tooteliinid, mis seletab tootmisvõimsuse rakendamise vähenemist. Seetõttu lükati nimetatud osapoole väide tagasi.
(36)
Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137 ja 138.
5.3.2. Müügimaht ja turuosa
(37)
Kuna liidu tootmisharu müügimahtude ja turuosa arengute kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 139.
5.3.3. Kasv
(38)
Kuna kasvu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 140.
5.3.4. Tööhõive
(39)
Kuna tööhõive kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141 ja 142.
5.3.5. Liidu keskmine ühikuhind
(40)
Kuna liidu keskmiste ühikuhindade kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 143 ja 144.
5.3.6. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(41)
Kuna kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute, investeeringutasuvuse ja kapitali kaasamise võime kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 145-148.
5.3.7. Varud
(42)
Üks osapool palus komisjonil esitada varude hulga muutumise tegelikud näitajad indekseeritute asemel, väites, et indekseerimine ei võimalda esitada veenvaid märkusi ega hinnata varude hulka protsendina liidu tootmisharu müügist.
(43)
Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 127 esitatud selgitusele pidid teatud mikromajanduslikud näitajad, sealhulgas varud, olema indekseeritud konfidentsiaalsusnõuete tõttu. Igal juhul annavad ajutise määruse tabelis 10 esitatud indekseeritud lõppvarud piisava ettekujutuse varude muutuste kohta vaatlusalusel perioodil. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(44)
Kuna varude kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 149.
5.3.8. Subsiidiumimarginaali suurus
(45)
Tuletame meelde, et suurima India eksportiva tootja puhul, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % India ekspordist Euroopa Liitu, leiti, et ta ei saanud subsiidiumi. Seetõttu moodustas subsideeritud import 13 % Indiast pärit vaatlusaluse toote koguimpordist Euroopa Liitu. Võttes arvesse Indiast pärit subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, saab tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
5.3.9. Järeldus kahju kohta
(46)
Uurimine kinnitas, et enamik kahjunäitajaid oli vaatlusaluse perioodi vältel languses. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 151-153, milles järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Sissejuhatus
(47)
Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 5 ja artikli 8 lõikele 6 uuriti, kas Indiast pärit subsideeritud import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Tagamaks, et muude tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei omistataks subsideeritud impordile, uuriti lisaks subsideeritud impordile ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal liidu tootmisharule kahju põhjustada.
(48)
Vastavalt põhjendustes 18-21 esitatud selgitustele leiti India suurima eksportiva tootja puhul, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % India koguekspordist Euroopa Liitu, subsiidiumimarginaal olevat de minimis tasemel vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, ning seetõttu leiti, et nimetatud eksportiv tootja ei saanud subsiidiumi kõnealuse uurimise tähenduses. Seega subsideeriti uurimisperioodil vaid 13 % Indiast pärit vaatlusaluse toote ekspordist Euroopa Liitu. Selle subsideeritud impordi turuosa oli uurimisperioodil 2 %.
6.2. Subsideeritud impordi mõju
(49)
Uurimise tulemusena selgus, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 9 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht vähenes samal ajal 14 % ja turuosa 21 %.
(50)
Subsideeritud impordi keskmine hind lõi alla liidu tootmisharu keskmise hinna liidu turul. Kuid siiski oli liidu tootmisharu hind umbes 12 % kõrgem kui sellel India äriühingul, kelle puhul subsiidiumi ei leitud.
(51)
Eelöeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et Indiast pärit piiratud subsideeritud impordi maht, mille hind oli kõrgem kui subsideerimata impordil, võis liidu tootmisharu olukorda halvendada ainult väga vähesel määral, kui üldse.
6.3. Muude tegurite mõju
6.3.1. Subsideerimata import Indiast
(52)
Indiast pärit impordi üldkogus suurenes vaatlusalusel perioodil 65 % ning kasvatas selle turuosa 12,1 %-lt 18,3 %-ni. Siiski, nagu eespool märgiti, moodustas subsideerimata import uurimisperioodil 87 % kogu Indiast pärit ekspordikogusest, mis vastas uurimisperioodil 15 % suurusele turuosale, ning sellele vastandus Indiast pärit subsideeritud impordi 2 % turuosa samal perioodil.
(53)
Indiast pärit impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 % ning jäid alati madalamaks kui impordihinnad mujalt maailmast ja liidu tootmisharu müügihinnad. On siiski märkimisväärne, et (nagu selgitatud põhjenduses 50) subsideerimata impordi keskmised hinnad lõid liidu tootmisharu hindu rohkem alla kui subsideeritud import.
6.3.2. Import muudest kolmandatest riikidest
(54)
Kuna puuduvad märkused impordi kohta muudest kolmandatest riikidest, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 161-165.
6.3.3. Majanduskriis
(55)
Kuna puuduvad märkused majanduskriisi mõju kohta liidu tootmisharu poolt kantud kahjule, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 166-169.
6.3.4. Valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevus
(56)
Kuna puuduvad märkused valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevuse kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 170.
6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(57)
Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Indiast pärit madala hinnaga impordi maht ja turuosa. Samuti leiti, et kõnealune import lõi pidevalt alla liidu tootmisharu hinnad liidu turul.
(58)
Kuid võttes arvesse, et suurima India eksportiva tootja, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % Indiast pärit ekspordist Euroopa Liitu, toodangut ei subsideeritud, järeldati siiski, et põhjuslikku seost subsideeritud impordi (mis moodustas vaid 13 % kogu Indiast pärit impordist) ja liidu tootmisharu poolt kantud kahju vahel ei saa piisaval määral tõendada. Ei saa väita, et Indiast pärit subsideeritud eksport, võttes arvesse selle piiratud kogust ja väga piiratud turuosa (2 %) ning asjaolu, et selle hinnad olid keskmiselt 12 % kõrgemad kui subsideerimata impordil, oleks põhjustanud liidu tootmisharule osaks saanud kahju.
(59)
Analüüsides muid teadaolevaid asjaolusid, mis võisid tekitada kahju liidu tootmisharule, sealhulgas subsideerimata importi, importi muudest kolmandatest riikidest, majanduskriisi ja valimisse kaasatud liidu tootmisharu ekspordi tulemusi, selgus, et liidu tootmisharule osaks saanud kahju põhjuseks on ilmselt Indiast pärit subsideerimata impordi mõju, mis moodustas 87 % kogu India ekspordist liitu uurimisperioodil ning mille hinnad oli märkimisväärselt madalamad kui subsideeritud impordil.
7. SUBSIIDIUMIVASTASE MENETLUSE LÕPETAMINE
(60)
Olulise põhjusliku seose puudumisel subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel järeldatakse, et tasakaalustavad meetmed ei ole vajalikud ja seetõttu tuleks käesolev subsiidiumivastane menetlus vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 2 lõpetada.
(61)
Kaebuse esitajat ja kõiki teisi huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Saadud märkused ei muutnud järeldust, et käesolev subsiidiumivastane menetlus tuleb lõpetada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 115/2012 alusel teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 23. mai 2012