РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1233/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 декември 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 663/2009 за създаване на програма за подпомагане на икономическото възстановяване чрез предоставяне на финансова помощ от Общността на проекти в областта на енергетиката
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 194, параграф 1, буква в) от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 663/2009 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ) чрез предоставяне на финансов пакет от 3,98 милиарда евро за 2009 и 2010 г.
(2)
Настоящият регламент не следва да засяга целта за предоставяне до края на 2010 г. на възможно най-голямо количество от финансовия пакет от 3,98 милиарда евро на подпрограмите, посочени в глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009. Въпреки това беше установено, че за част от тази сума няма да бъдат поемани задължения по тези подпрограми.
(3)
В духа на стратегията „Европа 2020“ за устойчив растеж и работни места и в съответствие с пакета от мерки на ЕС в областта на климата и енергията и плана за действие от 2006 г. за енергийна ефективност, развитието на други възобновяеми енергийни източници и насърчаването на енергийната ефективност биха допринесли за екологосъобразен растеж, изграждане на конкурентоспособна и устойчива икономика и справяне с изменението на климата. Като подкрепя тези политики, Съюзът ще създаде нови работни места и възможности за „зелен“ пазар и ще насърчи по този начин развитието на конкурентоспособна, сигурна и устойчива икономика. Сътрудничеството между различните нива на управление („управление на множество равнища“) е от първостепенно значение в този контекст.
(4)
Осигуряването на повече финансови стимули представлява ключов компонент за намаляване на ограниченията от високите първоначални разходи и за стимулиране на устойчиви подобрения в областта на енергетиката. Поради тези причини следва да бъде създаден специален финансов механизъм („механизмът“) за използване на средствата съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009, за които не могат да бъдат поети задължения до края на 2010 г. Създаването на механизма следва да се разглежда в контекста на предложената от Комисията инициатива за финансиране на устойчиво развита енергия. Този механизъм следва да подпомогне развитието на енергийна ефективност и на проекти за възобновяема енергия и да улесни финансирането на инвестиционни проекти в областта на енергийната ефективност и възобновяемата енергия от местни, регионални и национални публични органи, по-специално в градска среда. В този процес следва да се обърне внимание на взаимодействието с други финансови ресурси, налични в държавите-членки, като структурните фондове и Кохезионния фонд, Европейската програма за подпомагане в областта на енергетиката на местно равнище (ELENA) и Европейския фонд за регионално развитие съгласно Регламент (ЕО) № 397/2009 (4), за да се избегне припокриването с други финансови инструменти.
(5)
Помощта за инвестиции за устойчива енергетика може да бъде най-ефективна и от най-голяма полза, когато е насочена към местното равнище. Въпреки това в надлежно обосновани случаи вероятно е по-ефективно тя да бъде насочена към националното равнище, например поради причини, свързани с наличността или функционирането на съответни административни структури.
(6)
За да се увеличи максимално въздействието на финансирането от Съюза в краткосрочен план, механизмът следва да се управлява от един или от няколко финансови посредници, например международни финансови институции. Подборът на тези финансови посредници следва да се извърши въз основа на доказаните им способности да използват финансирането по най-ефикасния и ефективен начин с цел максимално увеличаване на участието, във възможно най-кратък срок, на други публични и частни инвеститори и постигане на най-високия ливъридж между финансирането от Съюза и общата инвестиция, за да се привлекат значителни инвестиции в Съюза. При все това, в период на финансови и икономически кризи, които имат особено неблагоприятно въздействие върху финансите на местните и регионалните органи, следва да се гарантира, че затрудненото бюджетно положение на тези органи не възпрепятства възможностите им за достъп до финансовите средства.
(7)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 663/2009 инвестиционни проекти следва да бъдат финансирани от механизма, само ако имат бързо, измеримо и съществено въздействие върху икономическото възстановяване в рамките на Съюза, повишената енергийна сигурност и намаляването на емисиите на парникови газове. Подобни инвестиционни проекти допринасят за екологосъобразен растеж, за развитието на конкурентоспособна, свързана, устойчива и съобразена с околната среда икономика, както и за защитата на заетостта, създаването на работни места и справянето с изменението на климата, в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“.
(8)
Критериите, предвидени в Регламент (ЕО) № 663/2009, следва изцяло да се прилагат към подбора и допустимостта на проектите, финансирани по този механизъм. Географският баланс на проектите също следва да се вземе предвид като съществен компонент, за да се гарантира въздействието на настоящия регламент върху икономическото възстановяване на територията на Съюза и за да се отбележи признаването на факта, че в някои държави-членки проектите не са били финансирани или са били частично финансирани съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009.
(9)
Поради изискването за икономическо въздействие на настоящия регламент в краткосрочен план времето между получаването на заявление за проект и окончателното решение по този въпрос не следва да надвишава шест месеца.
(10)
Индивидуалните правни ангажименти за изпълнение на бюджетните задължения съгласно глава IIа следва да бъдат поети до 31 март 2011 г.
(11)
Механизмът не следва да създава прецедент по отношение на използването на общия бюджет на Съюза и евентуални бъдещи мерки за финансиране, включително в енергийния отрасъл, а следва да бъде считан за изключителна мярка, приета в период на икономически трудности.
(12)
Поради спешната необходимост от мерки във връзка с икономическата криза разходите, направени съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009, следва да станат допустими от 13 юли 2009 г., тъй като много кандидати са поискали допустимостта на разходите да започне да тече от внасянето на заявлението за отпускане на безвъзмездни средства в съответствие с член 112 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5) („Финансовия регламент“). Разходите, направени съгласно глава IIа, следва да бъдат допустими, считано от 1 януари 2011 г.
(13)
Поради спешната необходимост от мерки във връзка с икономическата криза, настоящият регламент следва да влезе в сила непосредствено след публикуването му,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 663/2009
Регламент (ЕО) № 663/2009 се изменя, както следва:
1.
В член 1 се добавя следният параграф:
„Настоящият регламент предвижда създаването на финансов механизъм („механизмът“) за подпомагане на инициативи за енергийна ефективност и възобновяема енергия.“
2.
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Индивидуалните правни ангажименти съгласно глава II за изпълнение на поетите през 2009 и 2010 г. бюджетни задължения се поемат до 31 декември 2010 г. Индивидуалните правни ангажименти по глава IIа се поемат до 31 март 2011 г.“;
б)
добавя се следният параграф:
„3. Финансовите посредници, описани в приложение II, се стремят да предоставят цялото финансиране, налично в механизма в резултат на принос от страна на Съюза, на инвестиционни проекти и техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия в срок до 31 март 2014 г. След тази дата не се предоставя финансиране от принос на Съюза. Цялото финансиране от принос на Съюза, което не бъде предоставено от финансовите посредници до 31 март 2014 г., се връща в общия бюджет на Съюза. Финансирането от принос на Съюза, предоставено на инвестиционни проекти, остава инвестирано за определен период от време, който не може да бъде удължаван след 31 март 2034 г. Съюзът има право на възвръщаемост на своите инвестиции в механизма за периода на съществуване на механизма, пропорционално на своя принос в механизма и в съответствие със своите права на акционер.“
3.
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IIa
ФИНАНСОВ МЕХАНИЗЪМ
Член 21а
Финансиране, за което не могат да бъдат поети задължения съгласно глава II
1. Финансовите средства, които в съответствие с член 3, параграф 2 не могат да бъдат предмет на индивидуални правни ангажименти съгласно глава II, в размер на 146 344 644,50 EUR се отпускат за посочения в член 1, четвърта алинея механизъм с цел да се разработят подходящи инструменти за финансиране в сътрудничество с финансовите институции, така че да се предостави значителен стимул на проектите за енергийна ефективност и за експлоатация на възобновяеми енергийни източници.
2. Механизмът се прилага в съответствие с приложение II. Разпоредбите на член 23, параграф 1 не се прилагат спрямо механизма.
3. Рисковата експозиция на Съюза по отношение на механизма, включително таксите за управление и другите допустими разходи, се ограничава до размера на финансовия принос на Съюза към механизма, определен в параграф 1, без да възникват допълнителни задължения по общия бюджет на Съюза.“
4.
Член 22 се заличава.
5.
Член 23 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Помощта по ЕЕПВ покрива само свързаните с проекта разходи, извършени от бенефициерите и, по отношение на проекти по член 9, от трети лица, отговорни за реализацията на проекта. Разходите, направени съгласно глава II, могат да бъдат допустими, считано от 13 юли 2009 г.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„2а. Финансовата помощ, предоставяна съгласно глава IIа, покрива разходи, свързани с инвестиционни проекти и техническа помощ за проекти за възобновяема енергия и енергийна ефективност, които разходи са направени от посочените в приложение II, част А, точка 3 бенефициери. Тези разходи могат да бъдат допустими, считано от 1 януари 2011 г.“
6.
Член 27 се изменя, както следва:
а)
вмъква се следният параграф:
„1а. До 30 юни 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета междинен доклад за оценка на мерките, предприети съгласно глава IIа, като отделя особено внимание на:
а)
разходната ефективност, ефекта на ливъридж и допълващия характер, показани от механизма;
б)
доказателствата за добро финансово управление;
в)
степента, в която механизмът е постигнал определените в настоящия регламент цели;
г)
степента, в която е необходимо да се продължи подпомагането по механизма за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия.
При целесъобразност и особено ако оценката от страна на Комисията на мерките, предприети по глава IIа, е положителна, средносрочният междинен доклад за оценка се придружава от законодателно предложение за продължаване действието на механизма.“;
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите доклад за оценка на резултатите, постигнати от ЕЕПВ в съответствие с член 27, параграф 4 от Финансовия регламент.“
7.
В член 28 се добавя следната алинея:
„Докладът включва информация относно всички режийни разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма, създаден съгласно глава IIа.“
8.
Приложението се преименува на „Приложение I“ и се добавя следното приложение:
„ПРИЛОЖЕНИЕ II
ФИНАНСОВ МЕХАНИЗЪМ
А. Прилагане на финансовия механизъм за устойчиви енергийни проекти
1. Обхват на механизма
Финансовият механизъм („механизма“) се използва за развитието на енергоспестяване, енергийна ефективност и проекти за възобновяема енергия и улеснява финансирането на инвестиции в тези области от местни, регионални и в надлежно обосновани случаи, национални публични органи. Механизмът се прилага в съответствие с разпоредбите относно възлагането на задачи по изпълнението на бюджета, предвидени във Финансовия регламент и в правилата за неговото прилагане.
Механизмът се използва за устойчиви енергийни проекти, по-специално в градска среда. Това включва по-специално проекти относно:
а)
обществени и частни сгради, включващи решения за енергийна ефективност и/или възобновяема енергия, включително решения, които се базират на използването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ);
б)
инвестиции в комбинирано производство на топлинна енергия и електроенергия (CHP) с висока енергийна ефективност, включително комбинирано микропроизводство, и районни мрежи за отопление/охлаждане, по-специално от възобновяеми енергийни източници;
в)
децентрализирани възобновяеми енергийни източници, внедрени в местна среда, и тяхното интегриране в електроенергийните мрежи;
г)
микропроизводство от възобновяеми енергийни източници;
д)
чист градски транспорт за подпомагане на повишаването на енергийната ефективност и интегриране на възобновяемите енергийни източници, с особено внимание към обществения транспорт, задвижваните с електрическа тяга и водород превозни средства и намаляването на емисиите на парникови газове;
е)
местна инфраструктура, включително енергоспестяващо осветление на външните обществени инфраструктури, като улично осветление, решения за съхранение на електричество, интелигентно отчитане и интелигентни електропреносни мрежи, при които се използва целият потенциал на ИКТ;
ж)
технологии в областта на енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници с иновативен и икономически потенциал, като се използват най-добрите налични процедури.
Механизмът може да се използва и за предоставяне на стимули и техническа помощ, както и за повишаване на осведомеността на местните, регионалните и националните органи, за да се осигури оптимално използване на структурните фондове и Кохезионния фонд, по-специално в областите на енергийната ефективност и подобренията, свързани с възобновяемата енергия за жилищни и други видове сгради. Механизмът подпомага икономически и финансово обосновани инвестиционни проекти с цел възстановяване на инвестициите, отпуснати по механизма, и привличане на публични и частни инвестиции. Така механизмът може, наред с другото, да включва предоставяне и разпределяне на капитал за заеми, гаранции, акции и други финансови продукти. Освен това до 15 % от финансирането, посочено в член 21а, може да се използва за предоставяне на техническа помощ на местните, регионалните или националните органи по време на фазата на разработване и на първоначално разгръщане на технологии, свързани с проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия.
2. Взаимодействия
При предоставянето на финансова или техническа помощ се обръща внимание и на взаимодействието с други финансови ресурси, налични в държавите-членки, като структурните фондове, Кохезионния фонд и ELENA, за да се избегне припокриването с други финансови инструменти.
3. Бенефициери
Бенефициерите на механизма са публични органи, за предпочитане на местно и регионално равнище, или публични или частни субекти, действащи от името на тези публични органи.
Б. Сътрудничество с финансови посредници
1. Подбор и общи изисквания, включително разходи
Механизмът се създава в сътрудничество с един или няколко финансови посредници и е отворен за участие от страна на подходящи инвеститори. Подборът на финансовите посредници се извършва въз основа на доказаните от тях способности да използват финансирането по най-ефикасния и ефективен начин в съответствие с правилата и критериите, предвидени в настоящото приложение.
Комисията гарантира, че общият размер на режийните разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма, включително таксите за управление и другите допустими разходи, фактурирани от финансови посредници, остава възможно най-малък в съответствие с най-добрите практики за подобни инструменти, като същевременно се запазва необходимото качество на механизма.
Финансовият принос на Съюза към механизма се осъществява от Комисията в съответствие с разпоредбите, предвидени в членове 53 и 54 от Финансовия регламент.
Финансовите посредници отговарят на съответните изисквания относно възлагането на задачи по изпълнението на бюджета, предвидени във Финансовия регламент и в правилата за неговото прилагане, по-специално що се отнася до правилата за възлагане на поръчки, вътрешния контрол, отчетността и външния одит. На тези финансови посредници не се предоставят никакви други средства освен такси за управление или разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма.
Подробните срокове и условия за изграждането на механизма и неговите рамкови условия, включително наблюдението и контрола, се посочват в едно или повече споразумения между Комисията и финансовите посредници.
2. Достъп до информация
Механизмът предоставя онлайн достъп до всички сведения относно управлението на програмата, които са от значение за заинтересованите страни. Това включва по-специално процедури за кандидатстване, информация относно най-добрите практики и преглед на проектите и докладите.
В. Условия за финансиране и критерии за допустимост и подбор
1. Обхват на финансирането
В съответствие с настоящото приложение механизмът се ограничава до финансиране на:
а)
инвестиционни проекти, които оказват бързо, измеримо и съществено въздействие върху икономическото възстановяване в ЕС, повишената енергийна сигурност и намаляването на емисиите на парникови газове; и
б)
техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и/или възобновяема енергия.
2. Фактори, които да бъдат взети предвид
Що се отнася до подбора на проекти, специално внимание се отделя на географския баланс.
Що се отнася до финансирането на инвестиционни проекти, дължимо внимание се отделя на достигането на значителен коефициент на ливъридж между общата инвестиция и финансирането от Съюза, за да се привлекат значителни инвестиции в Съюза. Въпреки това коефициентът на ливъридж за отделните инвестиционни проекти може да варира в зависимост от редица фактори, като например действителния размер и вида на проекта, както и местните условия, включително размера и финансовия капацитет на бенефициера.
3. Условия за достъп на публични органи до финансиране по механизма
Публичните органи, които отправят искане за финансиране на инвестиционни проекти или за техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия, отговарят на следните условия:
а)
те са поели или са в процес на поемане на политически ангажимент за смекчаване на изменението на климата, включително, ако е целесъобразно, конкретни цели, свързани например с повишаване на енергийната ефективност и/или с увеличаване на използването на енергия от възобновяеми източници;
б)
те или работят за разработването на многогодишни стратегии за смекчаване на изменението на климата и постигане на целите си, ако е целесъобразно, или участват в многогодишна стратегия на местно, регионално или национално равнище за смекчаване на изменението на климата;
в)
те се съгласяват да носят публична отговорност за напредъка в общата си стратегия.
4. Критерии за допустимост и подбор на инвестиционни проекти, финансирани по механизма
Инвестиционните проекти, финансирани по механизма, отговарят на следните критерии за допустимост и подбор:
а)
обоснованост и техническа адекватност на подхода;
б)
обоснованост и разходоефективност на финансирането за цялостната инвестиционна фаза на действието;
в)
географски баланс на всички проекти, попадащи в обхвата на настоящия регламент;
г)
степен на зрелост, определена като достигане на инвестиционния етап и свързана със значителни капиталови разходи възможно най-скоро;
д)
степен, до която липсата на достъп до финансиране задържа изпълнението на действието;
е)
степен, в която финансирането по механизма ще стимулира публичното и частното финансиране;
ж)
количествено социално-икономическо въздействие;
з)
количествено екологично въздействие.
5. Критерии за допустимост и подбор на проекти за техническа помощ, финансирани по механизма
Проекти за техническата помощ, финансирани по механизма, отговарят на критериите за допустимост и подбор, посочени в точка 4, букви а), в), д), е) и ж).“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 15 декември 2010 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1233/2010,
15. detsember 2010,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõike 1 punkti c,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/2009 (3) loodi majanduse elavdamiseks Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR), mille elluviimiseks eraldati 2009. ja 2010. aastaks 3,98 miljardit eurot.
(2)
Käesolev määrus ei tohiks piirata eesmärki anda võimalikult suur osa 3,98 miljardi euro suurusest rahastamispaketist 2010. aasta lõpuks määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatükis osutatud allprogrammidele. Siiski on sätestatud, et osa sellest summast ei seota kohustustega nende allprogrammide raames.
(3)
Kooskõlas Euroopa tööhõive ja majanduskasvu 2020. aasta strateegiaga ning ELi kliima- ja energiapaketi ja 2006. aasta energiatõhususe tegevuskavaga aitab täiendavate taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine kaasa keskkonnasäästlikule majanduskasvule, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku majanduse arendamisele ning võitlusele kliimamuutustega. Kõnealuste poliitikavaldkondade toetamisega luuakse liidus uusi töökohti ja keskkonnasäästikke võimalusi, millega soodustatakse konkurentsivõimelise, kindla ja jätkusuutliku majanduse arendamist. Sellega seoses on väga oluline, et eri valitsustasandid teeksid omavahel koostööd (mitmetasandiline valitsemine).
(4)
Suuremate finantsstiimulite pakkumine on peamine vahend suurtest stardikuludest tulenevate takistuste vähendamiseks ning energia säästva kasutamise soodustamiseks. Seepärast tuleks luua sihtotstarbeline rahastamisvahend („rahastamisvahend”), et kasutada määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki kohaseid vahendeid, mida ei saa kohustustega siduda 2010. aasta lõpuks. Rahastamisvahendi loomist tuleks kaaluda komisjoni esitatud säästva energia rahastamise algatust arvestades. Kõnealuse rahastamisvahendiga tuleks toetada energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning riigiasutustel energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud investeerimisprojektide (eriti nende, milles keskendutakse linnakeskkonnale) rahastamist. Selles protsessis tuleks tähelepanu pöörata koostoimele teiste liikmesriikides kättesaadavate rahaliste vahenditega, nagu struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond, Euroopa kohaliku energia abivahend (ELENA) ning Euroopa Regionaalarengu Fond määruse (EÜ) nr 397/2009 (4) alusel, et vältida kattumist teiste finantsinstrumentidega.
(5)
Säästva energia investeerimisabi võib olla kõige tõhusam ja kasulikum, kui see suunatakse kohalikule tasandile. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks vastavate haldusstruktuuride kättesaadavuse või toimimisega seotud põhjustel, võib siiski olla tõhusam suunata abi riigi tasandile.
(6)
Selleks et maksimeerida liidu rahaliste vahendite mõju lühiperspektiivis, peaks rahastamisvahendit haldama üks või mitu sellist finantsvahendajat nagu rahvusvahelised finantsasutused. Selliste finantsvahendajate valimisel peaks tuginema nende tõendatud suutlikkusele kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt eesmärgiga kaasata võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult palju teisi avaliku ja erasektori investoreid ning saavutada liidu rahastamise ja koguinvesteeringute võimalikult suur võimendus, et liidu piires oleks võimalik kaasata olulisi investeeringuid. Finants- ja majanduskriisis, mis mõjutab eriti ebasoodsalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisi vahendeid, tuleks siiski tagada, et omavalitsuste raske eelarveseisund ei takistaks neid vahenditele juurde pääsemast.
(7)
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 663/2009 tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastada üksnes investeerimisprojekte, millel on kiire, mõõdetav ja oluline mõju liidu majanduse elavdamisele, suuremale energiajulgeolekule ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. Sellised investeerimisprojektid annavad kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega panuse keskkonnasäästlikku majanduskasvu, konkurentsivõimelise, seotud, säästva ja keskkonnasäästliku majanduse arengusse ning tööhõive säilitamisse, töökohtade loomisse ja võitlusse kliimamuutuse vastu.
(8)
Määruses (EÜ) nr 663/2009 sätestatud kriteeriumidest tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastatavate projektide valimisel ja abikõlblikkuse kindlakstegemisel kinni pidada. Projektide geograafiline tasakaalustatus on samuti oluline element, mida tuleb arvesse võtta, et tagada käesoleva määruse mõju majanduse elavdamisele kogu liidus, ning tunnistada asjaolu, et mõnes liikmesriigis ei ole määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki raames projekte rahastatud või on rahastatud ainult osaliselt.
(9)
Kuna käesoleval määrusel peab olema lühiajaline majanduslik mõju, ei tohiks projekti taotluse saamise ja selle kohta lõpliku otsuse tegemise vahele jääda rohkem kui kuus kuud.
(10)
Eraldi juriidilised kohustused IIa peatüki kohaste eelarveliste kulukohustuste rakendamiseks tuleks võtta 31. märtsiks 2011.
(11)
Rahastamisvahend ei tohiks luua pretsedenti seoses liidu üldeelarve kasutamisega ja võimalike tulevaste rahastamismeetmetega, sealhulgas energiasektoris, vaid seda tuleks pidada majandusraskuste ajal vastu võetud erandlikuks meetmeks.
(12)
Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaksid määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki alusel tehtud kulutused olema abikõlblikud alates 13. juulist 2009, sest paljud taotlejad soovisid, et kulutused muutuksid abikõlblikuks alates toetustaotluse esitamisest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikliga 112. IIa peatüki alusel tehtud kulutused peaksid olema abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2011.
(13)
Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 663/2009 muutmine
Määrust (EÜ) nr 663/2009 muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:
„Käesoleva määrusega võimaldatakse luua rahastamisvahend energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste toetamiseks.”
2)
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. 2009. ja 2010. aasta eelarveliste kulukohustuste täitmisega seotud II peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. detsembriks 2010. IIa peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. märtsiks 2011.”;
b)
lisatakse järgmine lõige:
„3. II lisas kirjeldatud finantsvahendajad püüavad eraldada kõik liidu osalusena rahastamisvahendis kättesaadavad rahalised vahendid energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide ning tehnilise abi toetamiseks hiljemalt 31. märtsil 2014. Pärast seda kuupäeva liidu osalusest tulenevaid rahalisi vahendeid enam ei eraldata. Kõik liidu osalusest tulenevad rahalised vahendid, mida finantsvahendajad ei ole 31. märtsiks 2014 eraldanud, tagastatakse liidu üldeelarvesse. Investeerimisprojektidele liidu osalusest eraldatud rahalised vahendid jäävad investeerituks kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis lõpeb hiljemalt 31. märtsil 2034. Liidul on õigus saada rahastamisvahendisse tehtud investeeringutelt tulu rahastamisvahendi kogu eluea jooksul proportsionaalselt liidu osalusele rahastamisvahendis ja vastavalt tema osalusõigustele.”
3)
Lisatakse järgmine peatükk:
„IIa PEATÜKK
RAHASTAMISVAHEND
Artikkel 21a
Rahalised vahendid, mida ei saa kohustustega siduda II peatüki raames
1. Rahalised vahendid, mida kooskõlas artikli 3 lõikega 2 ei saa kohustustega siduda II peatüki raames ja mis moodustavad 146 344 644,50 eurot, eraldatakse artikli 1 neljandas lõigus osutatud rahastamisvahendi jaoks eesmärgiga töötada välja sobivad rahastamisvahendid koostöös finantsasutustega, et anda tugev tõuge energiatõhususe projektidele ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu projektidele.
2. Rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas II lisaga. Artikli 23 lõiget 1 ei kohaldata rahastamisvahendile.
3. Liidu risk rahastamisvahendis, sealhulgas juhtimistasud ja muud abikõlblikud kulud, piirdub lõike 1 kohaselt liidu poolt rahastamisvahendisse makstava osaluse summaga ning liidu üldeelarve suhtes ei teki täiendavaid kohustusi.”
4)
Artikkel 22 jäetakse välja.
5)
Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. EEPRi abist rahastatakse üksnes projektiga seotud kulusid, mida kannavad projekti rakendamise eest vastutavad abisaajad ning seoses artiklis 9 osutatud projektidega ka kolmandad isikud. II peatüki kohased kulud on abikõlblikud alates 13. juulist 2009.”;
b)
lisatakse järgmine lõige:
„2a. IIa peatüki kohaselt antud finantsabi katab kulud, mis on seotud energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide ning tehnilise abiga ning mille on kandnud II lisa A osa punktis 3 kirjeldatud abisaajad. Sellised kulud on abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2011.”
6)
Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:
a)
lisatakse järgmine lõige:
„1a. Komisjon esitab 30. juuniks 2013 Euroopa Parlamendile ja nõukogule IIa peatüki kohaselt võetud meetmete kohta vahehindamise aruande, mis keskendub eelkõige järgmisele:
a)
rahastamisvahendi kulutasuvus, võimendav mõju ja täiendavus;
b)
tõendid usaldusväärse finantsjuhtimise kohta;
c)
kui suures ulatuses on rahastamisvahend saavutanud käesolevas määruses püstitatud eesmärgid;
d)
millisel määral on vaja rahastamisvahendi raames jätkuvalt toetada energiatõhususe ja taastuvenergia projekte.
Vahehindamise aruandele lisatakse vajaduse korral, eelkõige kui komisjoni hinnang IIa peatüki alusel võetud meetmetele on positiivne, seadusandliku akti ettepanek rahastamisvahendi jätkamiseks.”;
b)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Vastavalt finantsmääruse artikli 27 lõikele 4 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande EEPRi tulemuste kohta.”
7)
Artiklile 28 lisatakse järgmine lõik:
„Aruanne sisaldab teavet IIa peatüki kohase rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud kõigi üldkulude kohta.”
8)
Lisa nimetatakse ümber I lisaks ja lisatakse järgmine lisa:
„II LISA
RAHASTAMISVAHEND
A. Säästva energia projektide rahastamisvahendi rakendamine
1. Rahastamisvahendi reguleerimisala
Kõnealust rahastamisvahendit kasutatakse energia säästmise, energiatõhususe ja taastuvenergia projektide arendamiseks ning sellega hõlbustatakse kohalikel, piirkondlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel riigi ametiasutustel nendesse valdkondadesse investeerimist. Rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas eelarve täitmise delegeerimist käsitlevate finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade sätetega.
Rahastamisvahendit kasutatakse eelkõige linnakeskkonda hõlmavate säästva energia projektide rahastamiseks. Selle alla kuuluvad eelkõige projektid, mis puudutavad järgmist:
a)
avalikud hooned ja erahooned, mille puhul kasutatakse energiatõhusaid lahendusi ja/või taastuvenergiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) põhinevaid lahendusi;
b)
suure energiatõhususega elektri ja soojuse koostootmisjaamadesse, sealhulgas mikrokoostootmisüksustesse, ning eelkõige taastuvenergial töötavatesse kaugkütte- ja kaugjahutusvõrkudesse tehtavad investeeringud;
c)
detsentraliseeritud kohalikud taastuvenergiaallikad ja nende ühendamine elektrivõrku;
d)
mikrotootmine taastuvatest energiaallikatest;
e)
keskkonnasäästlik linnatransport, et suurendada energiatõhusust ja toetada taastuvate energiaallikate integreerimist transpordisüsteemi, rõhuasetusega ühistranspordil, elektrisõidukitel ja vesinikkütusega sõidukitel ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisel;
f)
kohalik infrastruktuur, sh avaliku välisinfrastruktuuri säästlik valgustus, näiteks tänavavalgustus, elektri säilitamise lahendused, arukad arvestid ja arukad võrgud, mis kasutavad IKT d täiel määral ära;
g)
innovatsiooni- ja majandusliku potentsiaaliga energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogiad, milles kasutatakse parimaid olemasolevaid protsesse.
Rahastamisvahendit võib kasutada ka selleks, et pakkuda stiimuleid ja osutada tehnilist abi ning tõsta kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste teadlikkust, et tagada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi optimaalne kasutamine, eriti eluasemete ja muude hoonete energiatõhususe suurendamise ja taastuvenergia kasutamise soodustamise valdkonnas. Rahastamisvahendist toetatakse majanduslikus ja rahalises mõttes elujõulisi investeerimisprojekte, et rahastamisvahendist eraldatud investeeringud makstaks tagasi ning et meelitada ligi avaliku ja erasektori investeeringuid. Rahastamisvahend võib muu hulgas hõlmata reservide moodustamist ja kapitali eraldamist laenude, tagatiste, omakapitali ning muude finantstoodete jaoks. Peale selle võib kuni 15 % artiklis 21a osutatud rahalistest vahenditest kasutada tehnilise abi andmiseks kohalikele, piirkondlikele või riiklikele ametiasutustele energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seonduva tehnoloogia loomise ning kasutuselevõtu jaoks selle algjärgus.
2. Sünergia
Rahalise või tehnilise abi andmisel pööratakse tähelepanu ka koostoimele teiste liikmesriikides kättesaadavate rahaliste vahenditega, nagu struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond ning ELENA, et vältida kattumist teiste vahenditega.
3. Abisaajad
Abisaajad on soovitavalt kohaliku ja piirkondliku tasandi ametiasutused ning nende nimel tegutsevad avalik- või eraõiguslikud isikud.
B. Koostöö finantsvahendajatega
1. Valimine ja üldnõuded, sealhulgas kulud
Rahastamisvahend luuakse koostöös ühe või mitme finantsvahendajaga ning selles võivad osaleda sobivad investorid. Finantsvahendajate valimisel tuginetakse nende tõendatud suutlikkusele kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil kooskõlas käesolevas lisas esitatud eeskirjade ja kriteeriumidega.
Komisjon tagab, et rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud üldkulud, sealhulgas juhtimistasud ja teised abikõlblikud kulud, mille kohta on arve esitanud finantsvahendajad, jäävad võimalikult väikeseks kooskõlas sarnaste vahendite puhul kehtiva parima tavaga ning tagades rahastamisvahendi nõutava kvaliteedi.
Liidu osalust rahastamisvahendis rakendab komisjon vastavalt finantsmääruse artiklite 53 ja 54 sätetele.
Finantsvahendajad täidavad eelarve täitmise delegeerimist käsitlevaid asjakohaseid finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade nõudeid, eriti seoses hanke-eeskirjade, sisekontrolli, raamatupidamise ja välisauditiga. Finantsvahendajatele ei tehta kättesaadavaks muid rahalisi vahendeid kui juhtimistasud või rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud vahendid.
Rahastamisvahendi loomise üksikasjalikud tingimused ja raamtingimused, sh seire ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja finantsvahendajate vahelises ühes või mitmes lepingus.
2. Teabe kättesaadavus
Rahastamisvahendiga tehakse Internetis kättesaadavaks kogu teave abikava juhtimise kohta, mis on oluline huvitatud isikutele. See hõlmab eelkõige taotluste esitamise korda, teavet parimate tavade kohta ning ülevaadet projektidest ja aruannetest.
C. Rahastamistingimused ning abikõlblikkus- ja valikukriteeriumid
1. Rahastamise ulatus
Kooskõlas käesoleva lisaga rahastatakse rahastamisvahendi kaudu üksnes järgmisi meetmeid:
a)
investeerimisprojektid, mille mõju liidu majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet, ning
b)
tehniline abi energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele.
2. Arvesse võetavad asjaolud
Projektide valimisel pööratakse erilist tähelepanu geograafilisele tasakaalustatusele.
Investeerimisprojektide rahastamisel pööratakse tähelepanu sellele, et liidu rahastamise ja koguinvesteeringute võimendus oleks märkimisväärne, et võimaldada liidu piires kaasata olulisi investeeringuid. Üksikute investeerimisprojektide finantsvõimendus võib siiski olla erinev, kuna see sõltub paljudest teguritest, nagu projekti tegelik suurus ja liik, ning kohalikest tingimustest, sealhulgas abisaaja suurus ja finantssuutlikkus.
3. Rahastamisvahendist ametiasutuste rahastamise tingimused
Energiatõhususe ja taastuvenergia projektidega seotud investeerimisprojektide või tehnilise abi rahastamist taotlevad ametiasutused peavad täitma järgmised tingimused:
a)
nad on võtnud poliitilise kohustuse või on võtmas poliitilist kohustust leevendada kliimamuutuste mõju, sh on kehtestanud konkreetsed eesmärgid, kui see on asjakohane, näiteks seoses energiatõhususe suurendamisega ja/või taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamisega;
b)
nad töötavad mitmeaastaste strateegiate väljatöötamise suunas kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja kui see on asjakohane, oma eesmärkide saavutamiseks või osalevad mitmeaastases strateegias kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil kliimamuutuste mõju leevendamiseks;
c)
nad võtavad avalikult vastutuse oma üldstrateegia edu eest.
4. Rahastamisvahendi raames rahastatavate investeerimisprojektide abikõlblikkus- ja valikukriteeriumid
Rahastamisvahendi raames rahastatavad investeerimisprojektid peavad vastama järgmistele abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidele:
a)
lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus;
b)
meetme täieliku investeerimisetapi rahastamise usaldusväärsus ja kulutasuvus;
c)
kõigi käesoleva määrusega hõlmatud projektide geograafiline tasakaalustatus;
d)
projekti valmidusaste, mida määratletakse investeerimisetappi jõudmisena ja suurte kapitalikulutuste kandmisena võimalikult kiiresti;
e)
millisel määral on juurdepääsu puudumine rahastamisele viivitanud meetme teostamist;
f)
millisel määral aitab rahastamisvahendi kaudu antav abi stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringute tegemist;
g)
kvantitatiivne sotsiaal-majanduslik mõju;
h)
kvantitatiivne keskkonnamõju.
5. Rahastamisvahendi raames rahastatavate tehnilise abi projektide abikõlblikkus- ja valikukriteeriumid
Rahastamisvahendi raames rahastatavad tehnilise abi projektid peavad vastama punkti 4 alapunktides a, c, e, f ja g nimetatud abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidele.”.
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 15. detsember 2010