РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 642/2010 НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на вносните мита в сектора на зърнените култури
(кодифициран текст)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1), и по-специално член 143 във връзка с член 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1249/96 на Комисията от 28 юни 1996 г. относно правилата за прилагане (мита за внос в сектора за зърнени култури) на Регламент (ЕИО) № 1766/92 на Съвета (2) е бил неколкократно и съществено изменян (3). С оглед постигане на яснота и рационалност посоченият регламент следва да бъде кодифициран.
(2)
Член 135 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, когато се внасят продуктите, посочени в член 1 от него, да се прилагат ставките на вносните мита от Общата митническа тарифа. Въпреки това за продуктите, посочени член 136, параграф 1 от същия регламент, вносното мито е равно на интервенционната цена, валидна за тези продукти при вноса, увеличена с 55 % и намалена с вносната цена CIF, приложима към пратката.
(3)
За целите на класирането на внесените продукти, продуктите, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, в някои случаи се класират в няколко стандартни качества. По тази причина използваните стандартни качества следва да бъдат определени, като се използват обективни критерии за класиране, а също така следва да бъдат зададени и допустимите отклонения, за да може продуктите, които се внасят, да бъдат класирани в най-подходящото качество. От възможните обективни критерии за класиране на обикновената пшеница според качеството, най-използваните в търговията и тези, при които може да се извършва най-ефективен контрол, са белтъчното съдържание, специфичното тегло и съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz). За твърдата пшеница тези критерии са специфичното тегло, съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz) и съдържанието на стъкловидни зърна. От тук следва, че внесените стоки следва да бъдат подложени на анализ за определяне на тези параметри за всяка внесена партида. Въпреки това, когато Съюзът е установил официална процедура за признаване на сертификатите за качество, издадени от орган на страната на произход на стоките, е необходимо тези анализи да могат да бъдат провеждани чрез проверка на достатъчно представителен брой от внесените партиди.
(4)
За целите на изчисляването на вносното мито член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, че периодично се определят представителни вносни цени CIF за продуктите, посочени в параграф 1 от същия член. За установяване на тези цени трябва да бъдат уточнени котировките на цените за различните качества пшеница и за другите зърнени култури. Следователно е необходимо да се определят тези котировки.
(5)
Използването на котировките за различните типове пшеница и за другите зърнени култури на стоковите борси на Съединените американски щати представлява обективна основа за установяване на представителните вносни цени CIF. Добавянето на търговската премия, предоставяна на пазара на Съединените американски щати за всяко качество на различните зърнени култури, позволява борсовата котировка да бъде превърната в износна цена FOB от Съединените американски щати за всяка зърнена култура. Чрез добавяне на морското навло за разстоянието между Мексиканския залив или Големите езера и пристанище на Съюза тези цени FOB могат да бъдат превърнати в представителни вносни цени CIF. При дадения обем на преминаващи стоки и търговия в пристанището на Ротердам, това е местоназначението в Съюза, за което са най-широко известни, най-прозрачни и най-леснодостъпни котировките на морското навло. По тази причина Ротердам следва да бъде избран за пристанището на местоназначение за Съюза.
(6)
Следователно и с цел прозрачност представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, се установяват на базата на котировките на стоковите борси за въпросните зърнени култури плюс търговската премия, предоставяна за зърнената култура, и морското навло между Мексиканския залив или Големите езера и пристанището Ротердам. Въпреки това, за да се вземат предвид разликите в навлото според пристанището на местоназначение, е оправдано определянето на фиксирана корекция на вносното мито за пристанищата на Съюза, разположени на Средиземно море и на Черно море, на Атлантическия бряг, на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство и Ирландия, в северните страни, балтийските страни и в Полша. Факторите за изчисляване на така установените представителни вносни цени CIF трябва да се следят ежедневно, за да може да се следи тенденцията в тези цени. При соргото и ръжта представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик, позволява да се оцени пазарната ситуация за тези два продукта и в такъв случай за тези два вида зърнени култури важи представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик.
(7)
С цел определяне на вносното мито за зърнените култури, посочено в член 136 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, период от десет работни дни за регистриране на представителната вносна цена CIF за всеки вид зърнени култури държи сметка за пазарните тенденции, без да въвежда елементи на несигурност. На тази основа вносните мита за тези продукти могат да бъдат определяни на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, като се използва средната представителна вносна цена CIF, регистрирана по време на посочения период. Така изчисленото вносно мито може да бъде прилагано за период от две седмици, без това да засяга значително вносната цена при платени мита. Въпреки това, ако през периода на изчисляване на представителните вносни цени CIF не са налични борсови котировки или ако в резултат на внезапни изменения на елементите, които се използват при изчисляването на вносното мито, тези представителни вносни цени CIF търпят значителни изменения през периода на изчисляване на вносното мито, трябва да бъдат предприети мерки, за да се поддържа представителността на вносните цени CIF на дадения продукт. В случай на големи изменения на борсовите котировки, търговските премии, свързани с котировката, морското навло или на обменния курс, използван при изчисляване на представителната вносна цена CIF на продукта, представителността на тази цена следва да бъде запазена чрез корекция, съответстваща на отклонението от нея, за да се вземат предвид настъпилите изменения. Когато се прави този вид корекция, това не влияе върху периодичността на следващото определяне.
(8)
В случай на внос на твърда царевица използваните борсови котировки за изчисляване на представителните вносни цени CIF не държат сметка за съществуването на ценова премия за този продукт в сравнение с нормалните пазарни условия било поради особеното качество на стоката, или понеже цената на продукта за внос включва премия за качество в сравнение с нормалната цена на въпросния продукт. За да се вземе предвид тази премия за качество върху цените или котировките, на вносителите, които покажат, че са използвали внесената стока за производството на висококачествени продукти, оправдавайки наличието на такава премия, следва да се възстанови фиксирана част от вносното мито, платено при вноса на въпросната стока.
(9)
За да се осигури спазването на настоящия регламент от вносителите, следва да се установи система за предоставяне на допълнителни гаранции освен тези, свързани с лицензиите.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Митата от Общата митническа тарифа, посочени в член 135 и в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, са митата, приложими на датата, определена с член 67 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (4).
Член 2
1. Вносните мита, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 за продуктите, включени в кодове по КН 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (висококачествена обикновена пшеница), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 и 1007 00 90, с изключение на хибриди за посев, се изчисляват ежедневно, но се определят от Комисията на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, за прилагане съответно от шестнадесетия ден от месеца и от първия работен ден от следващия месец. Когато петнадесетият ден не е работен ден за Комисията, митата се определят в работния ден, предхождащ петнадесетия ден от съответния месец.
Въпреки това, ако по време на периода на прилагане на така определеното мито изчисленото средно вносно мито се отклонява с 5 EUR на тон или повече от така определеното мито, се прави съответната корекция.
2. Цената, която трябва да се използва за изчисляване на вносното мито, е дневната представителна вносна цена CIF, определена съгласно метода, предвиден в член 5. За всяко определяне съответното вносно мито е средната стойност на вносните мита, изчислени през предходните десет работни дни. За определянето и корекциите Комисията не взема предвид дневните вносни мита, използвани за предходното определяне.
Интервенционната цена, която трябва да се използва за изчисляване на митата, е цената за месеца, през който се прилага митото.
3. Вносните мита, определени съгласно разпоредбите на настоящия регламент, се прилагат до влизане в сила на ново определяне.
При всяко определяне или корекция Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз вносните мита и елементите, използвани за тяхното изчисляване.
4. Когато пристанището на разтоварване в Съюза се намира:
а)
в Средиземно море (отвъд Гибралтарския провлак) или в Черно море и ако стоката пристига през Атлантическия океан или през Суецкия канал, Комисията намалява вносното мито с 3 EUR на тон;
б)
в атлантическите пристанища на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство, Ирландия, Дания, Естония, Литва, Латвия, Полша, Финландия или Швеция и ако стоката пристига през Атлантическия океан, Комисията намалява вносното мито с 2 EUR на тон.
Митническите органи на пристанището на разтоварване издават сертификат в съответствие с образеца, съдържащ се в приложение I, който удостоверява количеството на всеки разтоварен продукт. За да може да бъде намалено митото, предвидено в първа алинея, този сертификат трябва да придружава стоките до приключването на митническите формалности по вноса.
Член 3
1. Вносните мита се намаляват с 24 EUR на тон за твърда царевица, съответстваща на спецификациите, изложени в приложение II.
2. За да се ползва от намалението, посочено в параграф 1, твърдата царевица трябва да е преработена в продукт, включен в код по КН 1904 10 10, 1103 13 или 1104 23, в срок от шест месеца, считано от датата на допускане за свободно обращение.
3. Прилагат са разпоредбите относно употребата за специфични цели в член 82 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 и в членове 291-300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (5).
4. Чрез дерогация от член 293, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 вносителят предоставя на компетентния орган допълнителна гаранция в размер на 24 EUR на тон за твърда царевица, с изключение на случаите, когато вносната лицензия е придружена от сертификат за съответствие, издаден от Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина съгласно член 7, параграф 2, буква а) от настоящия регламент. В този случай в клетка 24 на заявлението за вносна лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
Въпреки това, в случай че митото, приложимо в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение, е по-малко от 24 EUR на тон за царевица, гаранцията е равна на размера на митото.
Член 4
Критериите за качество, които трябва да бъдат изпълнени при внос в Съюза, и допустимите отклонения са определени в приложение II.
Член 5
1. За определяне на представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, следните елементи се използват за висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница, царевица и другите видове фуражни зърнени култури, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент:
а)
представителната борсова котировка на пазара на Съединените американски щати;
б)
известните търговски премии и намаления, свързани с тази котировка на пазара на Съединените американски щати в деня на котировката, и по-специално при твърдата пшеница - свързани с качеството на грис;
в)
морското навло и свързаните с него разходи за разстоянието между Съединените американски щати (Мексиканския залив или Дулут) и пристанище Ротердам за кораб с тонаж не по-малко от 25 000 тона.
2. Комисията регистрира всеки работен ден:
а)
елемента, посочен в параграф 1, буква а), от борсите при използване на референтните качества, посочени в приложение III;
б)
елементите, посочени в параграф 1, букви б) и в), от публично достъпна информация.
3. С оглед изчисляване на елемента, посочен в параграф 1, буква б), или съответната котировка FOB, се прилагат следните премии и намаления:
а)
премия в размер на 14 EUR на тон за висококачествена обикновена пшеница;
б)
намаление в размер на 10 EUR на тон за твърда пшеница от средно качество;
в)
намаление в размер на 30 EUR на тон за твърда пшеница от ниско качество.
4. Представителните вносни цени CIF за твърда пшеница, висококачествена обикновена пшеница и царевица представляват сумата от елементите, посочени в параграф 1, букви а), б) и в). Представителните вносни цени CIF за ръж и сорго се изчисляват чрез прилагане на котировките за ечемик в Съединените американски щати съгласно разпоредбите на приложение III.
5. Представителните вносни цени CIF за семена от обикновена пшеница, включена в код по КН 1001 90 91 и за семена от царевица, включена в код по КН 1005 10 90, са цените, изчислени съответно за висококачествена обикновена пшеница и царевица.
Член 6
1. Заявленията за вносни лицензии за висококачествена обикновена пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003 на Комисията (6).
Допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), е в размер на 95 EUR за тон. Въпреки това, в случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, параграф 2, буква б) или в), не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
2. Заявленията за вносни лицензии за твърда пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003, в случай че вносното мито за качеството, посочено в клетка 20 от вносната лицензия, не е най-високото мито за съответната категория продукт.
Размерът на допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), представлява разликата в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение между най-високото мито и митото, приложимо за посоченото качество, плюс добавка в размер на 5 EUR на тон. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества твърда пшеница, е нула, не се изисква поемане на ангажимента, посочен в първа алинея, буква б).
В случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочва видът на сертификата за съответствие.
3. В случай на преустановяване на вносните мита за всички категории качество на обикновена пшеница съгласно член 187 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 допълнителната гаранция от 95 EUR за тон, посочена в параграф 1 от настоящия член, не се изисква за целия период, в който е валидно преустановяването.
Член 7
1. Митническото учреждение, отговорно за допускането за свободно обращение, взема съгласно приложение I към Регламент (ЕО) № 152/2009 на Комисията (7) представителни проби от всяка партида висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества, е едно и също, проби не се вземат.
Ако все пак Комисията официално признае сертификат за качество на висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница или твърда царевица, издаден от страната на произход на зърнените култури, проби за проверка на удостовереното качество се вземат само от достатъчно представителен брой партиди.
2. Съгласно принципите, определени в членове 63-65 от Регламент (ЕИО) № 2454/93, Комисията признава официално следните сертификати за съответствие:
а)
сертификати, издадени от Servicio nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина за твърда царевица;
б)
сертификати, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) на Съединените американски щати за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница;
в)
сертификати, издадени от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница.
В приложение IV фигурират образците на сертификатите за съответствие, издавани от Senasa. Копие от печатите, разрешени от аржентинското правителство, ще бъде публикувано в Официален вестник на Европейския съюз.
В приложение V фигурират образците на сертификатите за съответствие и печатите, издавани от FGIS.
В приложение VI фигурират образците на сертификатите за съответствие, спецификациите на качеството за износ и печатите, издавани от CGC.
В случай че аналитичните параметри, вписани в сертификатите за съответствие, издадени от институциите, посочени в първа алинея, показват съответствие със стандартите за качество на висококачествената обикновена пшеница, твърдата пшеница и твърдата царевица, установени в приложение II, проби се вземат от не по-малко от 3 % от стоките, пристигащи във всяко пристанище на разтоварване в хода на пазарната година.
Стоките се класират в стандартното качество, за което са изпълнени всички изисквания, посочени в приложение II.
3. Референтните методи за анализите, посочени в параграф 1, са описаните в Регламент (ЕС) № 1272/2009 на Комисията (8).
Твърдата царевица е царевицата от вида Zea mays indurata, чиито зърна имат предимно твърда ендосперма (твърда или рогова тъкан). Като цяло зърната са с оранжев или червен цвят. Горната част (противоположната на зародиша), или корона, няма цепка.
Като зърна от твърда царевица се определят зърната, които отговарят на два критерия:
а)
тяхната корона няма цепка и
б)
при надлъжен разрез ендоспермата им има брашняна централна част, обгърната изцяло от рогова част. Тази рогова част трябва да представлява по-голямата част от цялата площ на разреза.
Процентът на зърна от твърда царевица се определя чрез преброяване на броя на зърната, отговарящи на критериите, посочени в трета алинея, в представителна мостра от сто зърна.
Референтният метод за определянето на показателя на флотация е определен в приложение VII.
4. В случай че резултатите от анализа показват по-ниско от вписаното във вносната лицензия стандартно качество на внесената висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица, вносителят заплаща разликата между вносното мито, приложимо за посочения в лицензията продукт, и митото за действително внесения продукт. В този случай гаранцията за вносната лицензия, посочена в член 12, буква а) от Регламент (ЕО) № 1342/2003, и допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, се освобождават, с изключение на добавката от 5 EUR, предвидена във втора алинея от горепосочения параграф 2.
В случай че разликата, посочена в първа алинея, не бъде платена в срок от един месец, допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2, се задържа.
5. Представителните проби от внесените зърнени култури, взети от компетентния орган на държавата-членка, трябва да се пазят шест месеца.
Член 8
Регламент (ЕО) № 1249/96 се отменя.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение IX.
Член 9
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 642/2010,
20. juuli 2010,
nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas
(kodifitseeritud tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143 koostoimes artikliga 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.
(2)
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 135 nähakse ette, et kõnesoleva määruse artiklis 1 nimetatud toodete impordi puhul rakendatakse ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid. Nimetatud määruse artikli 136 lõikes 1 loetletud toodete imporditollimaks on võrdne kõnesolevate toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra.
(3)
Imporditud toodete liigitamiseks tuleb teatavatel juhtudel määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 hõlmatud tooted klassifitseerida mitme standardkvaliteedi alusel. Seetõttu tuleks objektiivsete liigituskriteeriumite abil määratleda kasutatavad standardkvaliteedid ning samuti tuleks kehtestada lubatud hälve, mis võimaldaks määrata toodetele kõige õigema kvaliteediklassi. Võimalikest objektiivsetest kvaliteedihindamiskriteeriumidest võetakse kauplemisel pehme nisu puhul kõige sagedamini arvesse proteiinisisaldust, mahukaalu ja prügilisandite (Schwarzbesatz) määra, mida on ka kõige lihtsam kontrollida. Kõva nisu puhul on nendeks kriteeriumideks mahukaal, prügilisandite (Schwarzbesatz) ja klaasjate terade määr. Seetõttu tuleb imporditud kaupade partiid nende näitajate kindlaksmääramiseks analüüsida. Kui Euroopa Liidus on kehtestatud kaupade päritoluriigi ametiasutuse välja antud kvaliteeditunnistuste ametlik tunnustamise kord, peab piisama analüüsiks imporditud partiide piisava valikrühma kontrollimisest.
(4)
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 2 on täpsustatud, et imporditollimaksude arvutamiseks tehakse korrapäraselt kindlaks tüüpilised CIF-impordihinnad iga sama artikli lõikes 1 osutatud toote kohta. Nende hindade kehtestamiseks tuleb ette näha erinevate nisusortide ja teiste teraviljade noteeringud; tuleks täpsustada tegelikud kasutatavad noteeringuallikad.
(5)
Erinevate nisutüüpide ja teiste teraviljade noteerimine Ameerika Ühendriikide börsil annab selge ja objektiivse aluse tüüpiliste CIF-impordihindade kindlakstegemiseks; erinevate teraviljasortide tüüpidele Ameerika Ühendriikide turul määratud kaubandusliku lisatasu lisamine võimaldab arvestada teraviljasordi börsinoteeringu ümber FOB-ekspordihinnaks Ameerika Ühendriikidest; Mehhiko lahe või Suure järvistu ja Euroopa Liidu sadama vaheliste mereveokulude lisamisega veoturul noteeritud veokuludele on võimalik need FOB-hinnad arvestada ümber tüüpilisteks CIF-impordihindadeks; Rotterdami sadamat läbivate veoste ja kaubanduse mahtu silmas pidades on nimetatud sadam Euroopa Liidu sihtkoht, mille mereveonoteeringud on kõige paremini teada, kõige selgemad ja kättesaadavamad; Euroopa Liidu sihtsadamaks tuleks seetõttu valida Rotterdam.
(6)
Läbipaistvuse tagamiseks tuleks seetõttu määruse (EÜ) nr 1234/2003 artikli 136 lõikes 2 osutatud tüüpiliste CIF-impordihindade kindlakstegemisel võtta aluseks kõnealuse teraviljasordi kaubabörsi noteeringud ja kõnealusele teraviljasordile määratud kaubanduslik lisatasu ja mereveotasu Mehhiko lahe või Suure järvistu ja Rotterdami sadama vahel. Sihtsadamate erinevatest veokuludest tulenevalt on õigustatud imporditollimaksude ühtne kohandamine Vahemere ääres, Musta mere ääres, Pürenee poolsaare Atlandi ookeani poolsel rannikul ja Ühendkuningriigis, Iirimaal, Skandinaavia riikides, Balti riikides ja Poolas asuvate Euroopa Liidu sadamate puhul. Selliselt kehtestatud tüüpiliste CIF-impordihindade arvutamisel arvesse võetud tegureid tuleks hinnasuundumuste jälgimiseks iga päev kontrollida. Odra jaoks arvutatud tüüpiline CIF-impordihind võimaldab hinnata sorgo ja rukki turuolukorda ja sellest tulenevalt kohaldatakse nimetatud teraviljade suhtes odra puhul kindlaksmääratud tüüpilist CIF-impordihinda.
(7)
Määruse (EÜ) nr 1234/2003 artiklis 136 osutatud teraviljade imporditollide kindlaksmääramisel võimaldab iga teraviljasordi tüüpilise CIF-impordihinna määramiseks ettenähtud kümnetööpäevane ajavahemik ebakindlust tekitamata arvestada turusuundumustega. Nende toodete imporditollimaksu võib seetõttu määrata kindlaks iga kuu viieteistkümnendal ja viimasel tööpäeval, kasutades selleks kümne tööpäeva jooksul registreeritud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmist. Selliselt arvutatud imporditollimakse saab kohaldada kahe nädala jooksul, ilma et see moonutaks oluliselt impordihinda pärast tollimaksude maksmist. Kui tüüpiliste CIF-impordihindade imporditollimakse arvutamise ajal ei ole börsinoteering kättesaadav või kui hinnad kõiguvad märkimisväärselt arvutamise aluseks võetud tegurite ootamatu muutumise tagajärjel, tuleb võtta meetmed kõnealuse toote piisavalt tüüpilise hinna säilitamiseks. Noteeringuga seotud kaubanduslike lisatasude, mereveokulude või tootele tüüpilise CIF-hinna arvutamisel kasutatud vahetuskursi suurte kõikumiste korral tuleb imporditollimaksu arvutamisel kasutatud hinda hoida tüüpilisena nendest muutustest tulenevate kõrvalekalletega vastava kohandamise teel. Nimetatud kohandamine ei mõjuta järgmise imporditollimaksude määramise aega.
(8)
Kõva maisi importimisel ei tohi kaupade erilise kvaliteedi tõttu või kuna nende hind hõlmab lisaks normaalhinnale kvaliteedilisatasu, tüüpilise CIF-impordihinna arvutamisel kasutatud börsinoteeringu osas arvesse võtta sellise lisatasu olemasolu turu normaaltingimustes. Hindade või noteeringute puhul kvaliteedilisatasu arvesse võtmiseks peaksid importijad, kes sellise lisatasu andmise õigustamiseks tõendavad, et on kaupu kasutanud kõrge kvaliteediga toodete valmistamiseks, saama ühtse määra alusel tagasi osa makstud imporditollimaksust.
(9)
Tagamaks, et importijad täidavad käesoleva määruse sätteid, tuleks nendelt lisaks litsentside puhul nõutavale tagatisele nõuda lisatagatist.
(10)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 135 ja 136 osutatud ühise tollitariifistiku määrasid kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (4) artiklis 67 sätestatud päeval.
Artikkel 2
1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud imporditollimaksud CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrge kvaliteediga pehme nisu), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 (välja arvatud hübriidkülviseemned) alla kuuluvate toodete puhul arvutatakse iga päev, kuid komisjon kinnitab need iga kuu viieteistkümnendal ja viimasel tööpäeval ning neid kohaldatakse alates jooksva kuu kuueteistkümnendast kuupäevast ja järgmise kuu esimesest päevast. Kui viieteistkümnes kuupäev ei ole komisjoni tööpäev, kinnitatakse imporditollimaksud kõnealuse kuu viieteistkümnendale kuupäevale eelneval tööpäeval.
Kui selliselt kinnitatud imporditollimaksude kohaldamise perioodil erineb keskmine arvutatud imporditollimaks kinnitatud imporditollimaksust 5 euro võrra tonni kohta või rohkem, tehakse vastav kohandus.
2. Imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. Igal kehtestamiskorral loetakse imporditollimaksuks kümne eelmise tööpäeva jooksul arvutatud imporditollimaksude keskmist. Kehtestamisel ja kohandamisel ei võta komisjon arvesse eelmisel kehtestamiskorral kasutatud imporditollimaksude päevamäärasid.
Imporditollimaksu arvutamisel kasutatav sekkumishind on imporditollimaksu kohaldamise kuul kehtiv sekkumishind.
3. Vastavalt käesolevale määrusele kindlaksmääratud imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksumäärade kindlaksmääramise ja jõustumiseni.
Iga kord, kui tollimaks on kindlaks määratud või seda on kohandatud, avaldab komisjon imporditollimaksud ja nende arvutamiseks kasutatud andmed Euroopa Liidu Teatajas.
4. Kui Euroopa Liidu lossimissadam asub
a)
Vahemere ääres (alates Gibraltari väinast) või Musta mere ääres ning kaup saabub Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, vähendab komisjon imporditollimaksu 3 euro võrra tonni kohta;
b)
Pürenee poolsaare Atlandi ookeani ääres, Ühendkuningriigis, Iirimaal, Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Rootsis ning kaup saabub Atlandi ookeani kaudu, vähendab komisjon imporditollimaksu 2 euro võrra tonni kohta.
Lossimissadama tolliasutus väljastab I lisas esitatud näidisele vastavalt tõendi iga mahalaaditud toote koguse kohta. Imporditollimaksu vähendamise saamiseks peab esimeses lõikes nimetatud tõend olema kaubaga kaasas impordiga seotud tollivormistuse lõpetamiseni.
Artikkel 3
1. II lisas sätestatud nõuetele vastava kõva maisi imporditollimaksu vähendatakse 24 euro võrra tonni kohta.
2. Lõikes 1 osutatud tollimaksu vähendatakse juhul, kui kõva mais töödeldakse kuue kuu jooksul vabasse ringlusse lubamise kuupäevast tooteks, mille CN-kood on 1904 10 10, 1103 13 või 1104 23.
3. Kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 82 ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (5) artiklite 291-300 lõppkasutust käsitlevaid sätteid.
4. Erandina määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 293 lõike 1 punktist e esitab importija pädevale asutusele lisatagatise, mille suurus on 24 eurot tonni kõva maisi kohta, välja arvatud juhul, kui impordilitsentsile on lisatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 punktis a nimetatud Argentina Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) vastavustunnistus. Sel juhul märgitakse impordilitsentsitaotluse ja impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp ja number.
Kui vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval kohaldatav tollimaks on väiksem kui 24 eurot tonni maisi kohta, peab tagatis võrduma tollimaksu summaga.
Artikkel 4
Euroopa Liitu importimisel järgitavad kvaliteedistandardid ja lubatud hälbed on esitatud II lisas.
Artikkel 5
1. Kõrge kvaliteediga pehme nisu, kõva nisu, maisi ja käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 mainitud muu söödateravilja puhul on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 2 osutatud tüüpilise CIF-impordihinna määramise komponendid järgmised:
a)
tüüpiline börsinoteering Ameerika Ühendriikide turul;
b)
sellele noteeringule noteerimispäeval lisatud teadaolevad kaubanduslikud lisatasud ja allahindlused Ameerika Ühendriikide turul ja eelkõige kõva nisu puhul jahu kvaliteedist sõltuvad lisatasud ja allahindlused;
c)
mereveotasu ja seonduvad kulud Ameerika Ühendriikide (Mehhiko või Duluthi laht) ja Rotterdami sadama vahel vähemalt 25 000-tonnise laeva kohta.
2. Komisjon registreerib igal tööpäeval
a)
lõike 1 punktis a nimetatud komponendi börsiandmete ja III lisas osutatud kvaliteedi võrdlusklasside alusel;
b)
lõike 1 punktides b ja c nimetatud komponendid avalikkusele kättesaadava teabe alusel.
3. Lõike 1 punktis b nimetatud komponendi või asjaomase FOB-noteeringu arvutamisel kohaldatakse järgmisi lisatasusid ja allahindlusi:
a)
kõrgekvaliteedilise pehme nisu puhul lisatasu 14 eurot tonni kohta;
b)
keskmise kvaliteediga kõva nisu puhul allahindlus 10 eurot tonni kohta;
c)
madala kvaliteediga kõva nisu puhul allahindlus 30 eurot tonni kohta.
4. Kõva nisu, kõrgekvaliteedilise pehme nisu ja maisi tüüpiline CIF-impordihind on lõike 1 punktides a, b ja c osutatud komponentide summa. Rukki ja sorgo tüüpiliste CIF-impordihindade arvutamisel kasutatakse vastavalt III lisa sätetele Ameerika Ühendriikide odranoteeringuid.
5. CN-koodi 1001 90 91 alla kuuluva pehme nisu seemne ja CN-koodi 1005 10 90 alla kuuluva maisiseemne tüüpilised CIF-impordihinnad võrduvad kõrgekvaliteedilise pehme nisu ja maisi CIF-impordihindadega.
Artikkel 6
1. Kõrgekvaliteedilise pehme nisu impordilitsentsi taotlused kehtivad ainult siis, kui taotleja
a)
märgib imporditava kvaliteedi impordilitsentsi lahtrisse 20;
b)
võtab kirjalikult kohustuse esitada asjaomasele pädevale asutusele vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval lisaks komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 artiklis 12 nõutud tagatistele eritagatis (6).
Esimese lõigu punktis b osutatud lisatagatis võrdub 95 euroga tonni kohta. Lisatagatist ei nõuta juhul, kui impordilitsentsile on lisatud Federal Grain Inspection Service’i (FGIS) ja Canadian Grain Commissioni (CGC) väljastatud vastavustunnistused, millele on viidatud artikli 7 lõike 2 punktis b või c. Sel juhul märgitakse impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp. Sel juhul märgitakse impordilitsentsitaotluse ja impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp ja number.
2. Kõva nisu impordilitsentsi taotlused kehtivad ainult siis, kui taotleja
a)
märgib imporditava kvaliteedi impordilitsentsi lahtrisse 20;
b)
võtab kirjalikult kohustuse esitada asjaomasele pädevale asutusele vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval lisaks määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikliga 12 nõutud tagatisele eritagatis, kui impordilitsentsi lahtris 20 märgitud kvaliteedi imporditollimaks ei ole kõnealuse tootekategooria puhul kõrgeim imporditollimaks.
Esimese lõigu punktis b osutatud lisatagatise summa on vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval kõige kõrgema imporditollimaksu ja esitatud kvaliteedi suhtes kohaldatava imporditollimaksu vahe, millele lisandub 5 eurot tonni kohta. Esimese lõigu punktis b osutatud kohustuse täitmist ei nõuta, kui kõva nisu erinevate kvaliteetide osas kohaldatav imporditollimaks võrdub nulliga.
Lisatagatist ei nõuta juhul, kui impordilitsentsile on lisatud Federal Grain Inspection Service’i (FGIS) ja Canadian Grain Commissioni (CGC) väljastatud vastavustunnistused, millele on viidatud artiklis 7. Sel juhul märgitakse impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp.
3. Kui pehmele nisule kvaliteedikategooriate alusel kehtestatud imporditollimaksude nõudmine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 187 peatatakse, ei nõuta ajal, kui nende tollimaksude nõudmine on peatatud, käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud lisatagatist, mille suurus on 95 eurot tonni kohta.
Artikkel 7
1. Vabasse ringlusse lubamise tolliasutus võtab vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 I lisale (7) iga kõrgekvaliteedilise pehme nisu, kõva nisu ning kõva maisi partiid esindavad proovid. Proove ei võeta, kui erinevate kvaliteetide puhul on imporditollimaks sama.
Kui komisjon tunnustab ametlikult päritoluriigi poolt kõva nisu, kõrgekvaliteedilise pehme nisu või kõva maisi jaoks väljaantud kvaliteeditõendit, võetakse teraviljaproove üksnes tõendis märgitud kvaliteedi kontrollimiseks piisavalt tüüpilisest hulgast partiidest.
2. Kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 63-65 kehtestatud põhimõtetega tunnustab komisjon ametlikult järgmisi vastavustunnistusi:
a)
Argentina Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) poolt kõvale maisile väljaantud tunnistused;
b)
Ameerika Ühendriikide Federal Grains Inspection Service’i (FGIS) poolt kõrgekvaliteedilisele pehmele nisule ja kõrgekvaliteedilisele kõvale nisule väljaantud tunnistused;
c)
Kanada Canadian Grain Commissioni (CGC) poolt kõrgekvaliteedilisele pehmele nisule ja kõrgekvaliteedilisele kõvale nisule väljaantud tunnistused.
Senasa väljaantava vastavustunnistuse täitmata näidis on esitatud IV lisas. Argentina valitsuse heakskiidetud templid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
FGISi väljaantavate vastavustunnistuste täitmata näidised ja templid on esitatud V lisas.
CGC väljaantavate vastavustunnistuste täitmata näidised, ekspordiklassi määratlused ja templid on esitatud VI lisas.
Kui esimeses lõigus nimetatud asutuste väljaantud vastavustunnistustele kantud analüütilised näitajad vastavad II lisas esitatud kõva nisu, kõrgekvaliteedilise pehme nisu ja kõva maisi kvaliteedistandarditele, võetakse proovid vähemalt 3 % lastidest, mis turustusaasta jooksul igasse saabumissadamasse saabuvad.
Kaubad liigitatakse selle standardkvaliteedi järgi, mille puhul on täidetud kõik II lisas osutatud nõuded.
3. Lõikes 1 osutatud kindlaksmääramiste standardmeetodid on kehtestatud komisjoni määruses (EL) nr 1272/2009 (8).
Kõva mais on liiki Zea mays indurata kuuluv mais, mille teradel on valdavalt klaasjas endosperm (kõva või sarvjas tekstuur). Terad on üldjuhul oranžid või punased. Ülemises osas (idu vastaspoolel) ei ole lõhesid.
Kõva maisi klaasjad terad on terad, mis vastavad kahele järgmisele kriteeriumile:
a)
kumeras osas ei ole lõhesid;
b)
pikilõike puhul on nende endospermil jahune keskosa, mida ümbritseb üleni sarvestunud osa. Sarvestunud osa peab moodustama valdava osa kogu lõikepinnast.
Klaasjate terade protsendi määramiseks loetakse kokku kolmandas lõikes osutatud kriteeriumitele vastavate terade arv 100 terast koosnevas tüüpilises proovis.
Flotatsiooniindeksi kindlaksmääramise standardmeetod on esitatud VII lisas.
4. Kui analüüsi tulemused näitavad, et imporditud kõva nisu, kõrgekvaliteediline pehme nisu või kõva mais on madalama standardkvaliteediga, kui impordilitsentsil märgitud, maksab importija litsentsil märgitud toote ja tegelikult imporditud toote suhtes kohaldatava imporditollimaksu vahe. Sel juhul vabastatakse määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikli 12 punktis a nimetatud impordilitsentsi tagatis ning käesoleva määruse artikli 3 lõikes 4 ja artikli 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lisatagatis, välja arvatud lõike 2 teise lõikega ettenähtud 5-eurone täiendav makse.
Kui esimeses lõigus mainitud vahe summat ühe kuu jooksul ei tasuta, jäädakse artikli 3 lõikes 4 ja artikli 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lisatagatisest ilma.
5. Liikmesriigi pädeva asutuse võetud imporditud teravilja tüüpilisi proove säilitatakse kuus kuud.
Artikkel 8
Määrus (EÜ) nr 1249/96 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas IX lisas esitatud vastavustabeliga.
Artikkel 9
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. juuli 2010