РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1242/2010 НА СЪВЕТА
от 20 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки, които понастоящем са в сила
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване (наричано по-нататък „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1312/98 от 24 юни 1998 г. (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита (наричани по-нататък „първоначалните мерки“) върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия. Нивото на митото, наложено върху вноса на един производител износител от Индия, беше 53 %, а за останалия внос с произход от Индия (наричана по-нататък „разглежданата държава“) - 82 %.
(2)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-нататък „предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие“), Съветът запази тези мерки с Регламент (ЕО) № 1736/2004 от 4 октомври 2004 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия (3).
2. Искане за преразглеждане
(3)
На 4 май 2009 г. бе подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент от Комитета за връзка на европейските производители на канапи, въжета и мрежи („Eurocord“) (наричан по-нататък „заявителят“) от името на производители, които съставляват основен дял, в конкретния случай - повече от 50 %, от производство на въжета от синтетични влакна в Съюза.
(4)
Основание за искането е фактът, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 7 октомври 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-нататък „известие за започване на процедура“), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Разследван период
(6)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
3.2. Страни, засегнати от настоящото разследване
(7)
Комисията официално уведоми за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие известните производители от Съюза, износителите и производителите износители в разглежданата държава, представителите на разглежданата държава, вносителите, както и сдружение на потребителите, за които бе известно, че са засегнати.
(8)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
4. Представителна извадка
(9)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза и производители износители от Индия беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се разгледа въпроса дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на процедура информация.
(10)
Общо пет производители от Индия, двама от които бяха част от една и съща група, се представиха, предоставиха поисканата информация в посочения срок и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Четири от тези пет дружества са произвеждали и изнасяли разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Петото дружество не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Всички пет дружества бяха счетени за оказващи съдействие дружества и бяха взети предвид при подбора на представителната извадка. Нивото на съдействие на Индия, т.е. процентът на износа за Съюза от оказалите съдействие индийски производители на базата на целия индийски износ за Съюза, не можа да бъде изчислено, тъй като общият износ за Съюза по време на РПП, докладван от петте оказали съдействие дружества, бе значително по-висок от обема, регистриран от Евростат за целия износ от Индия, поради причините, изложени по-подробно в съображения 21-23.
(11)
Представителната извадка бе подбрана със съгласието на индийските власти и включваше четирите дружества, съобщили, че са извършвали продажби за износ за Съюза. Две от четирите дружества, включени в представителната извадка, бяха свързани. Припомня се, че по време на първоначалното разследване само един производител износител е оказал съдействие и в момента за него се прилага индивидуално антидъмпингово мито. Припомня се също така, че по време на предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие нито един производител износител от Индия не оказа съдействие, поради което констатациите се основаваха на наличните факти в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 1 от основния регламент.
(12)
18 производители от Съюза (всички 15 жалбоподатели и още трима производители, които заедно представляваха 78 % от общото производство на Съюза), предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от петима производители от Съюза, които представляват приблизително 40 % от промишлеността на Съюза, както е определено в съображение 41, и около половината от продажбите, реализирани от всички оказали съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза. Представителната извадка бе подбрана въз основа на най-големия представителен обем на продажбите и на географското покритие на производителите в рамките на Съюза, които могат да бъдат разследвани по приемлив начин в рамките на наличното време. Един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции. Въпреки това данните за останалите четирима включени в представителната извадка производители от Съюза, използвани за анализа на тези тенденции, запазиха своя представителен характер.
(13)
Комисията изпрати въпросници до петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, както и до четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители.
(14)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички пет включени в представителната извадка производители от Съюза. От четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители един престана да оказва съдействие, а другите трима (двама, от които са свързани), отговориха на въпросника в посочения срок. Поради тази причина в крайна сметка представителната извадка от индийски производители износители включваше тези три индийски дружества, отговорили на въпросника.
5. Проверка на получената информация
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на риска от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
5.1. Производители износители от Индия
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Производители от Съюза
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт е същият, както при първоначалното разследване, и се определя по следния начин: канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m). Понастоящем той е класиран в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19. Разглежданият продукт се използва за широк набор от мореплавателни и промишлени приложения, по-специално в корабоплаването (особено в съоръжения за акостиране) и риболовната промишленост.
(17)
Една от заинтересованите страни заяви, че въжетата за акостиране, посочени по-горе, не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт, тъй като, поради прикрепените към тези въжета снадки, тези продукти следва да се считат за „артикули от въжета“, които са класирани в друг код по КН (вж. също и съображение 23). Следва обаче да се отбележи, че посочването на въжетата за акостиране е направено само в контекста на приложенията на различните видове на разглеждания продукт, които в своята цялост са определени като въжета от синтетични влакна, както е посочено в съображение 16.
2. Сходен продукт
(18)
Както бе установено по време на първоначалното разследване и потвърдено по време на настоящото разследване, разглежданият продукт и въжетата от синтетични влакна, произвеждани и продавани от индийски производители износители на техния вътрешен пазар, и въжетата, произвеждани и продавани от производителите от Съюза на пазара на Съюза, са идентични във всяко едно отношение и имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Затова те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(19)
Една заинтересована страна заяви, че произвежданият от промишлеността на Съюза продукт не е съпоставим с разглеждания продукт, тъй като производителите от Съюза са започнали да използват нов вид суровина, наречена Dyneema, която е много по-скъпа от други суровини, тъй като изработените от нея продукти са много по-устойчиви. Действително, включените в представителната извадка индийски производители не използват този вид суровина. Въпреки това на първо място следва да бъде посочено, че въпросните продукти представляват само малка част от продуктите, продавани от производителите от Съюза. Действително, независимо от факта, че този вид влакна се използва във все по-голяма степен от някои производители от Съюза, въжетата Dyneema представляват само много малка част от производството на Съюза. Поради това, въпреки че значителната разлика в разходите за суровини (тези влакна могат да са около 25-30 пъти по-скъпи) може да окаже някакво въздействие, по-специално върху показателя за вреда, що се отнася до средните продажни цени на промишлеността на Съюза, въздействието на въжетата Dyneema върху цялостната оценка остава ограничено, поради голямото количество „стандартни“ въжета, произвеждани в Съюза. На второ място, всички изчисления, направени по време на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, са основани на съпоставянето на съответните видове на продукта, при което се вземат предвид разликите в суровините. Поради това изчисленията не могат да бъдат изкривени от разлика в продуктовата гама. Във всеки случай продуктът, за който са използвани суровини като Dyneema, продължава да има същите основни физически и химически характеристики като разглеждания продукт. Поради това твърдението бе отхвърлено.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу Индия.
1. Обем на вноса
(21)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия е бил незначителен по време на разглеждания период. По време на РПП обемът на вноса от Индия е бил 31 t, т.е. по-малко от 0,1 % от потреблението на Съюза по време на РПП:
(в тонове)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Индия
3
4
19
31
Внос на разглеждания продукт от Индия; източник - Comext
(22)
Съгласно проверени данни обаче трите дружества, включени в представителната извадка, са изпратили по време на РПП значително по-големи количества от разглеждания продукт в Съюза, отколкото докладвания на Евростат обем. В тази връзка се припомня, че по време на първоначалното разследване вносителите предоставиха информация, от която е станало видно, че известни количества от разглеждания продукт, закупени от Индия, не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза, а са били съхранявани в митнически складове и продадени на презокеански кораби или платформи в открито море. Един от производителите жалбоподатели отново изтъкна този аргумент по време на настоящото разследване. Поради липса на съдействие по време на разследването от страна на пристанищните посредници, това твърдение не можа да бъде потвърдено. От списъка с клиенти, представен от включените в представителната извадка производители износители, обаче беше видно, че повечето от клиентите са били корабоплавателни и крайбрежни доставчици на пристанища в Съюза. Въз основа на изложеното по-горе става ясно, че разликите между статистическите данни и докладваните цифри се дължат на такива продажби.
(23)
Следва да се отбележи също така, че искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е включвало твърдения за наличие на практики на заобикаляне. В тази връзка се посочва, че заявителят е изтъкнал, че определени количества въжета от синтетични влакна от Индия са влезли на територията на Съюза по позиция по КН 5609 (Артикули от […] канапи, въжета или дебели въжета), по отношение на която не се прилагат мерки. В настоящото разследване обаче няма информация, която подкрепя това становище.
(24)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по време на РПП 31 тона от разглеждания продукт действително са били внесени от Индия на митническата територия на Съюза. Що се отнася до проверените продажби за износ за пристанищата на Съюза, които не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза от тримата включени в представителната извадка индийски производители, тези продажби се разглеждат като част от индийския внос за трети държави.
(25)
Поради липсата на значителен обем на вноса от Индия в Съюза, той не основание за провеждането на представителен анализ на вероятността от продължаване на дъмпинга или вредата. Всъщност поради така ограничения действителен обем на вноса, не може да се заключи, че по време на РПП е съществувал причиняващ вреда дъмпинг от Индия. Поради това анализът се насочи към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
2. Вероятно развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
2.1. Производствен капацитет
(26)
Проверено бе дали в разглежданата държава няма неизползван производствен капацитет, което би създало условие за подновяване на дъмпинговия износ при отмяна на мерките.
(27)
Установено бе, че производственият капацитет на тримата включени в представителната извадка производители износители рязко е нараснал в периода между 2007 г. и РПП, докато в същото време използването на капацитета е намаляло. Свободният капацитет на трите дружества е бил около 75 % от потреблението в Съюза през РПП. Това се знак за вероятно увеличение на обема на износа за Съюза, ако бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(28)
Що се отнася до останалите производители на въжета от синтетични влакна в Индия, известно е, че Garware, дружеството, което престана да оказва съдействие след етапа на подбор на представителната извадка, е важен производител и, според информация от неговия официален уебсайт, разполага със значителен производствен капацитет. Освен това в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие се посочват още четирима големи индийски производители. Съществуват и няколко малки и средни индийски производители, които са извършвали продажби основно на вътрешния пазар. Тъй като тези индийски производители не оказаха съдействие, техният производствен капацитет не е известен, но може да се предположи, че тенденцията при оказалите съдействие дружества е съпоставима и че тези производители имат още повече свободен капацитет.
(29)
След разгласяване на констатациите, всички включени в представителната извадка индийски производители оспориха данните относно техния съвкупен свободен капацитет. Всички тези данни обаче бяха съобщени от самите дружества и бяха проверени посредством проверки на място за всяко едно от тях. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
2.2. Обем на продажбите на пристанища на Съюза и на други пазари за износ
(30)
Обемът на продажбите за износ на тримата включени в представителната извадка производители износители за други трети държави, в това число и продажбите в пристанища на Съюза, които не влизат на митническата територия на Съюза, е значителен и се е увеличил с близо 80 % по време на разглеждания период, което е представлявало почти половината от общия обем на продажбите на производителите износители по време на РПП.
(31)
Действителният внос в Съюза на практика е бил преустановен след налагането на първоначалните мерки. Трябва обаче да се отбележи, че обемът на продажбите за износ на включените в представителната извадка производители на пристанища на Съюза значително е нараснал по време на разглеждания период от 61 на 785 тона. Предвид това, че действителните продажби за внос в Съюза са направени отчасти през същите търговски канали като продуктите, продавани на пристанища на Съюза, това засилено присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза може да означава, че при отсъствие на мерки, включените в представителната извадка индийски производители - а може би и някои други, биха започнали да продават значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза за кратък период от време.
(32)
С оглед на изложената по-горе експортна ориентация на индийските производители, както и тяхното нарастващо присъствие в пристанищата на Съюза, може да се заключи, че е твърде вероятно обемът на индийския износ за Съюза да нарасне значително, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
(33)
След разгласяване на констатациите от преразглеждането, един индийски производител изтъкна, че индийският износ е добре разпределен между пазари с потенциал за растеж в четирите краища на света, което не би довело до подновяване на износа за Съюза в големи количества при отсъствието на мерки. Приема се, че някои индийски производители може да са разпределили продажбите си за износ към различни пазари, но това не е достатъчно да промени заключенията, направени на базата на представените по-горе констатации.
2.3. Връзка между експортните цени за трети държави и нормалната стойност
(34)
Направено бе индикативно изчисляване на дъмпинга въз основа на проверените продажби на пристанища на Съюза на тримата включени в представителната извадка производители износители, които въпреки че се разглеждат като част от продажбите за износ за други трети държави, са много показателни за потенциалните цени на индийските въжета от синтетични влакна при липса на мита. Нормалната стойност бе основана на цените на вътрешния индийския пазар. На базата на тези цифри бе установен дъмпинг за двама от тримата включени в представителната извадка индийски производители. Дъмпинговите маржове бяха установени на стойност от около 10 %, което може да се счита за доста висок процент, въпреки че е доста под процента на дъмпинговите маржове, установени по време на първоначалното разследване.
(35)
Сравнение на цените, наложени от тримата включени в представителната извадка производители износители на пазари на други трети държави (с изключение на продажбите на пристанища на Съюза), с цените им на вътрешния пазар, показа сходен резултат, макар че установените по този начин дъмпингови маржове бяха по-ниски.
(36)
След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че не е установен дъмпинг по отношение на индийския внос в Съюза. Действителен внос обаче не е бил регистриран. Освен това бе установен дъмпинг както за продажбите в пристанища на Съюза, така и за продажбите на други трети държави. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(37)
Друга заинтересована страна заяви, че дъмпинговите маржове, установени с настоящото преразглеждане, не могат да се считат за значителни, когато се сравняват със съществуващите равнища на митата, поради съществената разлика в разходите за работна ръка между Съюза и Азия. Следва обаче да се отбележи, че разходите за работна ръка в Съюза не се вземат предвид при изчислението на дъмпинговите маржове.
3. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Въз основа на направения по-горе анализ се стига до заключението, че производителите износители имат голям производствен потенциал за подновяване на износа за Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече. По отношение на цените бе установено, че двама включени в представителната извадка производители са извършвали продажби в други трети държави на дъмпингови цени. Наред с това, освен дружеството Garware, което престана да сътрудничи, има още петима големи производители износители, изброени в жалбата, за които въз основа на наличната информация може да се предполага, че следват тенденцията на дружествата, за които е установено, че извършват продажби на дъмпингови цени е други трети държави.
(39)
Данните, че индийските производители износители продължават да имат стратегически интерес на пазара на Съюза, за който свидетелства нарастващият обем на продажбите за износ на пристанищата на Съюза, както и огромният неизползван капацитет, правят твърде вероятно подновяването на износа им за Съюза в значителни количества, ако мерките отпаднат. Предвид ценовото поведение на индийските износители на пазари на трети държави, е твърде вероятно износът на дъмпингови цени да бъде подновен. Поради това се заключава, че е вероятно изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повтаряне на дъмпинга.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Броят на производителите от Съюза се изчислява на около четиридесет
(41)
15 производители от Съюза, от чието име сдружението на жалбоподателите подаде искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, и трима други производители от Съюза предоставиха информацията за подбора на представителната извадка, изискана в известието за започване на процедура. Както бе посочено в съображение 12, на подробно разследване бе подложена представителна извадка от петима производители, представляващи приблизително 40 % от промишлеността на Съюза. В представителната извадка бяха включени следните дружества:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
(42)
Както вече бе посочено в съображение 12, осемнадесетте оказали съдействие производители от Съюза са представлявали 78 % от общото производство на Съюза по време на РПП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението в Съюза на въжета от синтетични влакна бе установено въз основа на обема на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (в това число и продажбите от неоказали съдействие производители от Съюза, изчислени от сдружението на жалбоподателите) плюс целия внос в Съюза, по данни на Евростат.
(44)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че по време на разглеждания период потреблението в Съюза е нараснало със 7 %. По-конкретно, след повишението от 16 % в периода между 2006 и 2007 г., потреблението е спаднало с 20 % между 2007 г. и РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
34 318
39 816
36 777
31 944
Индекс (2006 г.=100)
100
116
107
93
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза), Евростат (внос)
2. Внос от Индия
(45)
Както бе посочено в съображение 21, по време на разглеждания период действителният индийски внос е бил пренебрежимо малък поради ефективните действащи антидъмпингови мерки.
(46)
Въпреки това, както бе пояснено в съображение 22, е налице засилено присъствие на индийски производители в непосредствена близост до пазара на Съюза, посредством продажби за износ в пристанищата на Съюза, които не се оформят митнически и поради това са освободени от посочените антидъмпингови мита.
3. Цени и обем на индийския износ за други трети държави
(47)
Поради факта, че обемът на индийския внос в Съюза е бил пренебрежимо малък, бяха сравнени цените на индийския износ за други трети държави (в това число и износът, продаден на пристанища на Съюза, за който не се прилагат антидъмпингови мита), и цените на продажбите от Съюза, извършени от включените в представителната извадка производители от промишлеността на Съюза.
(48)
Въз основа на това бе установено, че индийският износ за други трети държави е бил извършван на значително по-ниски цени от цените на промишлеността на Съюза. Установената по този начин разлика в цените достигна нивото от 46 % и средно възлизаше на 18 %.
(49)
Стойността на индийските продажби за износ към други трети държави е нараснала с повече от 30 % по време на разглеждания период. Тези продажби са представлявали близо половината от общия оборот на включените в представителната извадка индийски производители износители по време на РПП.
4. Внос от други държави
(50)
Въпреки спада в потреблението на пазара на Съюза със 7 %, обемът на вноса от други трети държави е нараснал по време на разглеждания период с 18 %. Вследствие на това пазарният дял на този внос е нараснал от 17 % на 22 %.
(51)
Следва да се отбележи, че по време на разглеждания период вносът от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“) е нараснал с 46 % и е достигнал пазарен дял от 8,6 % (спрямо 5,5 % през 2006 г.). Въпреки че не може да се направи точно сравнение поради общия характер на данните от Евростат, които не са разбити по вид продукт, от тях става ясно, че средната цена на китайския внос в Съюза е била значително по-висока от средната цена на индийските продажби за износ. Освен това средната цена на китайския внос изглежда е съответствала на цените на промишлеността на Съюза.
(52)
Вносът от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) в Съюза е запазил своя пазарен дял на ниво от около 3 % по време на разглеждания период. Освен това обемът на този внос е намалял с 6 % в съответствие със свиването на потреблението.
(53)
По време на РПП вносът от други трети държави е представлявал по-малко от 2 % от пазарния дял на пазара на въжета от синтетични влакна в Съюза.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(54)
Анализирани бяха всички показатели за вреда, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Що се отнася до показателите за обема на продажбите и пазарния дял на производителите от Съюза, те бяха анализирани въз основа на данните, събрани от всички производители от Съюза, т.е. от промишлеността на Съюза. Що се отнася до всички останали показатели за вреда, те бяха разгледани въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза и проверена в помещенията на всяко от дружествата, както бе посочено в съображение 15. Както бе посочено в съображение 12, един от включените в представителната извадка производители от Съюза, е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции.
5.2. Обем на продажбите на промишлеността на Съюза
(55)
Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели значително с 12 % през разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 44, през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %, като е отбелязало особено драстичен спад от 2007 г. насам. Следва да се подчертае, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднал по-бързо, отколкото потреблението:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза (в тонове)
28 393
32 161
28 911
24 955
Индекс (2006 г.=100)
100
113
102
88
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
5.3. Пазарен дял на промишлеността на Съюза
(56)
Развитието, очертано в предходното съображение и представено в таблицата по-горе, е довело до загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза е било непрекъснато и е довело до загуба от 4,6 процентни пункта:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Индекс (2006 г.=100)
100
98
95
94
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
(57)
Следва да се отбележи, че посочената по-горе загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза се дължи в голяма степен на повишаването на пазарния дял на китайския внос (вж. съображение 50).
5.4. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
В съответствие с тенденциите при обема на продажбите, производственият обем на включените в представителната извадка производители от Съюза е отбелязал сходен спад със 17 % по време на разглеждания период. През същия период производственият капацитет е нараснал с 5 %. Това е довело до понижение с 20 % на използване на капацитета между 2008 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
11 229
12 286
12 150
9 372
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
83
Производствен капацитет (в тонове)
21 510
23 467
23 278
22 480
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
105
Използване на капацитета (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
100
100
80
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.5. Складови наличности
(59)
Що се отнася до складовите наличности, производителите на въжета от синтетични влакна поддържат нивото на своите складови наличности на доста ниско равнище, тъй като по-голяма част от продукцията се изготвя по поръчка. По време на разглеждания период се наблюдава спад в средните складови наличности, особено през РПП, което се дължи основно на намалението на производството на въжета от синтетични влакна.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
1 073
982
1 156
905
Индекс (2006 г.=100)
100
92
108
84
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.6. Продажни цени
(60)
Средните цени на сходния продукт, продаван в Съюза от включените в представителната извадка производители от Съюза, са се увеличили в известна степен през разглеждания период, особено между 2007 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средни единични продажни цени на промишлеността на Съюза (EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Индекс (2006 г.=100)
100
99
108
109
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
(61)
Следва да се отбележи обаче, че посочената по-горе средна продажна цена е изчислена въз основа на всички видове на продукта, в това число и въжетата от синтетични влакна с най-висока стойност като например въжетата от синтетични влакна, изработени от суровината, наречена Dyneema. Разликите в цената на различните видове на продукта в действителност е доста голяма (вж. съображение 19). През последните години промишлеността на Съюза е увеличила производството на продукти с висока стойност. Съответно тези въжетата от синтетични влакна представляват нарастваща част от продуктовата гама. Тези скорошни промени в продуктовата гама са една от причините за повишението на средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза.
5.7. Рентабилност
(62)
Благодарение от една страна на ефективните действащи мерки, а от друга - на диверсификацията на продуктовата гама, включените в представителната извадка производители от Съюза са успели да запазят стабилно и добро равнище на рентабилност по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на промишлеността на Съюза (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
115
104
128
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.8. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(63)
През 2006 и 2007 г. нивото на инвестициите е било относително високо, след което е спаднало на половина от предходната стойност. По време на РПП фактически не е имало инвестиции.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Индекс (2006 г.=100)
100
109
54
5
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.9. Възвръщаемост на инвестициите
(64)
В съответствие на стабилната тенденция по отношение на рентабилността, възвращаемостта на инвестициите също е нараснала по време на разглеждания период.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Възвръщаемост от инвестицията (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
119
122
132
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.10. Паричен поток
(65)
Паричният поток на включените в представителната извадка производители от Съюза е останал на относително стабилни нива по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Индекс (2006 г.=100)
100
132
129
115
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.11. Заетост, производителност и разходи за работна ръка
(66)
Между 2006 и 2008 г. заетостта при включените в представителната извадка производители от Съюза е имала положително развитие. От 2008 г. до РПП обаче се наблюдава спад в заетостта поради намаляване на търсенето на пазара. Намаляването на търсенето е довело до намаляване на производството и до спад в производителността между 2008 г. и РПП. Що се отнася до годишните разходи за работна ръка за заето лице, те са отбелязали ръст до 2008 г., след което са се понижили слабо през РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост (брой лица)
638
665
685
623
Индекс (2006 г.=100)
100
104
107
98
Годишни разходи за работна ръка за едно заето лице (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Индекс (2006 г.=100)
100
107
114
110
Производителност (в тонове на заето лице)
17,6
18,4
17,7
15,0
Индекс (2006 г.=100)
100
105
101
85
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.12. Растеж
(67)
Между 2006 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло със 7 % (вж. съображение 44), обемът на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е понижил с 12 %, а пазарният ял на промишлеността на Съюза е спаднал с 6 процентни пункта (вж. съображения 55 и 56). От друга страна, докато обемът на действителния индийски внос е останал пренебрежимо малък поради действащите мерки, обемът на вноса от други държави се е повишил с 18 % (основно в резултат на вноса от КНР), като пазарният му дял е нараснал с още 5 процентни пункта (вж. съображение 50). Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била по-засегната от спада в потреблението и е претърпяла по-съществена загуба на обем на продажбите, отколкото други участници на пазара.
5.13. Размер на дъмпинговия марж
(68)
Поради факта, че вносът на разглеждания продукт от Индия по време на РПП е бил пренебрежимо малък, за действителния индийски внос не можа да бъде установен дъмпингов марж. Следва обаче да се отбележи, че индийският износ за пристанища на Съюза, който не се оформя митнически, е нараснал значително и за някои от тези продажби бе установено, че са извършвани на дъмпингови цени.
5.14. Възстановяване след предишните дъмпингови практики
(69)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза все още е в процес на възстановяване от въздействието на предишни дъмпингови практики. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза вече в голяма степен е успяла да се възстанови от това въздействие, тъй като ефективните антидъмпингови мерки бяха наложени за дълъг период от време.
5.15. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(70)
Благодарение на факта, че върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия бяха наложени ефективни антидъмпингови мерки, промишлеността на Съюза изглежда е успяла да се възстанови до голяма степен от въздействието на предишните дъмпингови практики.
(71)
Въпреки това не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е сигурно. Въпреки че някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза, а именно рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток, могат да бъдат счетени за знак за относителна стабилност, други показатели за вреда, и по-специално обемът на продажбите и пазарният дял, производството и използването на капацитета, както и инвестициите, ясно сочат, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в доста уязвимо състояние. След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда по време на РПП. В тази връзка следва да се отбележи, че не е заявявано, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по време на РПП. Напротив - въз основа на констатациите от преразглеждането бе направено заключението, че от някои от показателите е видно, че положението е стабилно, докато други показатели са знак за наличието на вреда.
(72)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че негативните тенденции на някои показатели за вреда не са причинени от индийския внос, а се дължат на световната икономическа криза и на повишения пазарен дял на китайския внос. В тази връзка следва да се отбележи, че негативното развитие на някои показатели не се свързва с почти несъществуващия индийски внос. Освен това бе разгледано повишението на китайския внос и то не оказа въздействие върху анализа на вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг.
(73)
По отношение на жизнеспособността на промишлеността на Съюза като цяло трябва да се отбележи, че постепенното въвеждане на различни продукти с по-висока стойност - както в рамките на Съюза, така и на пазари на трети държави - изглежда дава основание за положителна прогноза за дългосрочната конкурентоспособност на промишлеността на Съюза, тъй като броят на производителите на световния пазар, които произвеждат такива висококачествени въжета от синтетични влакна, в момента е ограничен.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(74)
Както бе посочено в съображение 25, предвид пренебрежимо малкия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия по време на РПП, анализът бе насочен към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата.
(75)
Както вече подробно бе описано в съображения 26-28, индийските производители износители разполагат с огромен неизползван капацитет. Освен това, както бе разяснено в съображения 30-32, индийските производители притежават сериозна ориентация и стимул да продават своите продукти в големи обеми на пазари за износ. Освен това, както бе посочено в съображение 31, присъствието на пристанищата на Съюза на индийските производители е все по-осезаемо и силно. Поради тези причини може да се направи заключението, че е твърде вероятно вносът от Индия за Съюза да достигне значителни количества за кратък период от време, ако бъде позволено изтичане на срока действие на мерките.
(76)
Както бе посочено в съображения 34 и 35, е твърде вероятно при липсата на мерки индийският внос на дъмпингови цени да се поднови. Освен това, както бе посочено в съображения 47 и 48, бе установено също така, че фактът, че продажните цени на индийските производители са средно 18 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (като тази разлика в цените може да достигне 46 %) е знак за това, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийските производители да изнасят за пазара на Съюза разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, т.е. вероятно е те да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
(77)
Предвид изложеното по-горе може да се заключи, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийският внос на разглеждания продукт да бъде подновен в значителни количества и на цени, които сериозно подбиват тези на промишлеността на Съюза.
(78)
Предвид относително уязвимото състояние на промишлеността на Съюза, както бе пояснено в съображения 71 и 72, вероятно е потенциално масовото повтаряне на индийския дъмпингов внос на цени, които подбиват тези в Съюза, да има причиняващо вреда въздействие за състоянието на промишлеността на Съюза. Преди всичко подновяване на дъмпинговия внос в значителни количества е вероятно да доведе до нови загуби на пазарен дял и обем на продажбите на промишлеността на Съюза, а оттам и намаляване на производството и спад в заетостта. Това, наред с натиска върху цените вследствие на вноса, който подбива продажните цени на производителите на Съюза, би довело до бързо и сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(79)
Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че ако бъде допуснато срокът на мерките да изтече, има вероятност вредата от подновен дъмпингов внос на разглеждания продукт от Индия да се повтори.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(80)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло.
(81)
Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на всички засегнати интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносители, търговци, търговци на едро и промишлени ползватели на разглеждания продукт.
(82)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания не бе счетено, че налагането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(83)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга и вредата, са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(84)
Както вече бе посочено в съображения 56 и 73, промишлеността на Съюза е успяла да запази съществен, макар и намаляващ пазарен дял, като в същото време е разнообразила своята продуктова гама, като е добавила повече висококачествени въжета от синтетични влакна. Поради това може да се приеме, че промишлеността на Съюза е запазила своята жизнеспособност в структурно отношение.
(85)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 70-72, и в съответствие с доводите по отношение на анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 74-79, може да се приеме също така, че е вероятно промишлеността на Съюза да претърпи сериозно влошаване на своето финансово състояние, ако бъде позволено срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече, което би довело до повтаряне на значителната вреда.
(86)
Всъщност предвид очакваните обем и цени на вноса на разглеждания продукт от Индия, промишлеността на Съюза би била изправена пред сериозен риск. Както бе пояснено в съображение 78, този внос би довел до допълнително намаляване на нейния пазарен дял, до понижаване на обема на продажбите и до спад в заетостта и би потиснало цените, което в крайна сметка би довело до намаляване на нейната рентабилност, подобно на отрицателните равнища, установени по време на първоначалното разследване.
(87)
С оглед на изложеното по-горе и при липсата на данни за противното се заключава, че запазването на съществуващите мерки не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързани вносители/търговци
(88)
Комисията изпрати въпросници на десет несвързани вносители/търговци. Само едно от тези дружества отговори, като направи възражение по случая. Предвид факта обаче, че дружеството е свързано с индийски производител на въжета от синтетични влакна, то не може да се приема за несвързан вносител. Тъй като дружеството в свързан вносител, неговият интерес е тясно свързан с интереса на свързания с него индийски производител.
(89)
При тези обстоятелства се заключава, че изглежда няма първостепенни съображения, които да сочат, че удължаването на срока на действие на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху разглежданите несвързани вносители/търговци.
4. Интерес на ползвателите
(90)
Комисията изпрати писмо на едно промишлено сдружение на ползвателите на разглеждания продукт. Нито един ползвател не изпрати пълен отговор на въпросника и от сдружението не бяха получени писмени коментари.
(91)
Поради липсата на съдействие от страна на ползвателите, както и предвид факта, че е вероятно въздействието на антидъмпинговите мерки да е твърде малко в сравнение с другите разходи на основните промишлени сектори, в които се използва продукта, като корабостроенето, машиностроенето и работата на платформи в открито море, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките няма да има съществено отрицателно въздействие върху тези потребители.
5. Заключение
(92)
Може да се очаква, че удължаването на срока на действие на мерките ще гарантира, че индийският дъмпингов внос няма в кратки срокове отново да навлезе на пазара на Съюза в съществени количества. По този начин промишлеността на Съюза ще продължи да се ползва от конкурентните условия на пазара на Съюза и от намаляването на опасността от затваряне на предприятия и спад в заетостта. Очаква се също така тези благоприятни последици да доведат до условия за разработването от страна на промишлеността на Съюза на високотехнологични иновационни продукти за нови и специализирани приложения.
(93)
Следва също така да се отбележи, че предвид интереса на вносителите/търговците, както и на ползвателите в Съюза, изглежда няма убедителни съображения за това, че удължаването на срока на действие на мерките би имало значително отрицателно въздействие.
(94)
С оглед на направените по-горе заключения относно въздействието, което удължаването на срока на действие на мерките би имало върху различните участници на пазара на Съюза, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
С оглед на изложеното по-горе, а именно предвид, inter alia, огромния свободен капацитет на индийските производители, високата им експортна ориентация и засиленото им присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза, цените на продажбите им за износ на пазарите на други трети държави, за които бе установено, че са под нормалната стойност, както и значително под цените на промишлеността на Съюза по време РПП, както и относително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза, вероятно е причиняващият вреда дъмпинг от Индия да се повтори, ако бъде допуснато срокът на прилагане на мерките да изтече.
(96)
Всички засегнати страни бяха информирани за съществените обстоятелства и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки в настоящия им вид. На тези страни бе предоставен срок за представяне на коментари по това разгласяване, но нито една не направи коментар, който да обоснове промени в направените по-горе констатации. Твърденията, свързани с разгласяването на констатациите бяха разгледани в съответните съображения от настоящия регламент.
(97)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1736/2004, следва да бъдат запазени.
(98)
Въпреки това и без да се пренебрегва факта, че има вероятност от повтаряне на вредоносния дъмпинг, настоящата процедура се характеризира с особени обстоятелства, а именно с дългата продължителност на действащите мерки, чийто срок вече бе удължен веднъж, и твърде ограничените количества действителен внос от Индия, както бе посочено в съображения 21-24. Тези факти също следва да бъдат съответно отчетени при определянето на допълнително удължения срок на антидъмпингови мерки, който следва да бъде три години. След разгласяването заявителят изтъкна, че срокът на мерките следва да бъде удължен за пет години и че изложените по-горе мотиви за по-кратко удължаване не са основателни.
(99)
По принцип удължаването на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е за пет години. По време на разследването се стигна до заключението, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно състояние и че е изпитвала финансови затруднения за дълъг период от време, както бе установено по време на първоначалното разследване. Поради това все още не е постигнато пълно възстановяване от причиняващия вреда дъмпинг. Редица показатели за вреда разкриха обаче, че налагането на мерки вече е дало възможност за постигането на съществени подобрения. От анализа на тази сложна ситуация се стига до заключението, че има вероятност от постигане на пълно и стабилно възстановяване от породените в миналото последици на причиняващия вреда дъмпинг в по-кратък период от време, отколкото обичайните пет години. Въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на действащите мерки бе преценено, че тригодишен период би бил достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване. Поради това не е необходимо мерките да бъдат запазени за по-дълъг период от време.
(100)
Следователно се приема, че удължаването на срока мерките за пълния петгодишен период не е напълно подкрепено от фактите, установени по време на разследването, и че продължителността на мерките следва съответно да бъде ограничена до три години.
(101)
Ставката на индивидуалното антидъмпингово мито, посочена в член 1, бе определена въз основа на констатациите от първоначалното разследване. Следователно тя отразява установената по време на посоченото разследване ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от Индия и произведени от съответното дружество, и следователно от конкретното посочения правен субект. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в член 1, включително и субектите, свързани с конкретно посоченото дружество, не могат да се ползват от тази ставка и по отношение на тях се прилага митото, приложимо за цялата държава.
(102)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията заедно с цялата свързана с искането информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските структури например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка от дружества, за които се прилагат индивидуалните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), класирани понастоящем в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19 и с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Всички други дружества
82,0 %
8900
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се за срок от три години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2010 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1242/2010,
20. detsember 2010,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 5,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu 24. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1312/98 (2) Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”). Ühele India eksportivale tootjale kehtestati tollimaks määraga 53 % ja muule Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit impordile kehtestati tollimaks määraga 82 %.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine”) jättis nõukogu 4. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1736/2004 (Indiast pärit sünteetilisest kiust köie impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta) (3) nimetatud meetmed kehtima.
2. Läbivaatamistaotlus
(3)
4. mail 2009 esitas ELi nööri-, paela- ja võrgutööstuste kontaktkomitee (Eurocord) (edaspidi „taotluse esitaja”) algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu sünteetilisest kiust köite toodangust.
(4)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
(5)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 7. oktoobril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
3. Uurimine
3.1. Uurimisperiood
(6)
Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust uuriti 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3.2. Uurimisega seotud isikud
(7)
Komisjon teavitas teadaolevaid liidu tootjaid, asjaomase riigi eksportijaid ja eksportivaid tootjaid, asjaomase riigi esindajaid, importijaid ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajate ühendust ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest.
(8)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
4. Väljavõtteline uuring
(9)
Arvestades liidu tootjate ja India eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(10)
Tähtaja jooksul teatasid endast ja esitasid nõutud teabe ning avaldasid soovi valimis osaleda viis India tootjat, kellest kaks kuuluvad samasse kontserni. Neli neist tootsid vaatlusalust toodet ja eksportisid seda uurimisperioodi jooksul liidu turule. Viies äriühing vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul liidu turule ei eksportinud. Kõiki viit äriühingut peeti koostööd tegevateks äriühinguteks ja nad valiti valimisse. Koostöö taset Indiaga, st koostööd teinud India äriühingute poolt liitu eksporditavate kaupade osakaalu, võrreldes kogu Indiast lähtuva ekspordiga liitu, ei olnud võimalik arvutada, sest põhjendustes 21-23 üksikasjalikumalt selgitatud põhjustel oli viie koostööd tegeva äriühingu teatatud kogueksport liitu uurimisperioodi jooksul oluliselt suurem kui Eurostatis registreeritud kogu India eksport.
(11)
Valim moodustati koostöös India ametivõimudega ja sellesse kuulus neli äriühingut, kes olid teatanud eksportmüügist liitu. Valitud neljast äriühingust kaks olid omavahel seotud. Tuletatakse meelde, et esialgses uurimises tegi koostööd ainult üks eksportiv tootja ja praegu on tema suhtes kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks. Samuti tuletatakse meelde, et eelmises aegumise läbivaatamise menetluses ei teinud koostööd ükski India eksportiv tootja ja seetõttu toetuti järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavatele faktidele.
(12)
Kaheksateist liidu tootjat (kõik viisteist kaebuse esitajat ja veel kolm tootjat, kelle toodang moodustab kokku 78 % liidu kogutoodangust) esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimis osalema. Koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud teabe alusel valis komisjon valimisse viis liidu tootjat, kelle toodang moodustab umbes 40 % põhjenduses 40 määratletud liidu tootmisharu kogutoodangust ja umbes poole kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist liidu sõltumatutele klientidele. Valim koostati suurima tüüpilise müügimahu ja tootjate geograafilise katvuse alusel liidu sees, mida oli komisjoni käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast alustas tegevust vaatlusalusel perioodil; seetõttu tema andmeid kahjunäitajate suundumuste analüüsis ei kasutatud, et vältida kõnealuste suundumuste moonutamist. Sellest hoolimata olid ülejäänud nelja valimisse kaasatud liidu tootja andmed, mida kasutati kõnealuste suundumuste analüüsis, representatiivsed.
(13)
Komisjon saatis viiele valimisse kaasatud liidu tootjale ja neljale valimisse kaasatud India eksportivale tootjale küsimustiku.
(14)
Küsimustikule vastasid kõik viis valimisse kaasatud liidu tootjat. Üks neljast valimisse kaasatud India eksportivast tootjast loobus koostööst, samas kui ülejäänud kolm (kellest kaks olid omavahel seotud) vastasid küsimustikule tähtaja jooksul. Seetõttu koosnes India eksportivate tootjate valim lõpuks neist kolmest küsimustikule vastanud India äriühingust.
5. Saadud teabe kontrollimine
(15)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
5.1. India eksportivad tootjad
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar;
-
Tufropes Private Limited, Silvassa;
-
India Nets, Indore.
5.2. Liidu tootjad
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Kreeka),
-
Lanex A.S. (Tšehhi Vabariik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(16)
Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises ja selle määratlus on järgmine: sidumisnöör, taglaseköis, köis või trossid, põimitud või punutud või mitte ja impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga või mitte, mis on valmistatud polüetüleenist või polüpropüleenist joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5 g/m), välja arvatud viljavihu- või heinapallinöör, või muudest sünteetilistest kiududest, nailonist või muudest polüamiididest või polüestritest, joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m). Toode on praegu klassifitseeritud CN-koodide 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse laialdaselt merenduses ja tööstuses, eriti mereveos (peamiselt sildumisel), ja kalatööstuses.
(17)
Üks huvitatud isik väitis, et ülalnimetatud sildumisköied ei kuulu vaatlusaluse toote määratluse alla, kuna sellistel köitel on jätkukohad, ning et sellised tuleks deklareerida „köiest toodetena”, mis liigitatakse muu CN-koodi alla (vt ka põhjendust 23). Tuleks siiski märkida, et sildumisköiele on viidatud vaid seoses vaatlusaluse toote eri tüüpide kasutustega ning kõik need tüübid on määratletud sünteetilistest kiududest köitena, nagu on sätestatud põhjenduses 16.
2. Samasugune toode
(18)
Nagu näitas esialgne uurimine ja nagu kinnitab ka käesolev uurimine, on vaatlusalune toode ja sünteetilisest kiust köis, mida toodavad ja müüvad oma siseturul India eksportivad tootjad ning mida liidus toodavad ja müüvad liidu tootjad, igas suhtes identsed ning samade füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
(19)
Üks huvitatud isik väitis, et sünteetilisest kiust köis, mida valmistab liidu tootmisharu, ei ole vaatlusaluse tootega võrreldav, sest liidu tootjad hakkasid kasutama uut liiki toorainet Dyneema, mis on muudest toorainetest palju kallim, sest sellel põhinevad tooted on palju vastupidavamad. Valimisse kaasatud India tootjad seda liiki toorainet tõepoolest ei kasuta. Esiteks tuleb siiski märkida, et kõnealused tooted moodustavad ainult väikese osa liidu tootjate müüdavatest toodetest. Kuigi see on õige, et mõned liidu tootjad kasutavad seda tüüpi kiudu üha rohkem, moodustavad Dyneema-köied ainult väikese osa liidu toodangust. Seetõttu, kui märkimisväärne erinevus toormaterjali hinnas (võimalik, et umbes 25-30 korda kallim) võib liidu tootmisharu keskmist müügihinda arvestades märkimisväärselt mõjutada kahjunäitajat, jääb Dyneema-köite mõju üldises hinnangus piiratuks, kuna liidus toodetud tavapäraste köite kogus on ülekaalukalt suurem. Teiseks põhinevad kõik käesoleva aegumise läbivaatamise arvutused vastavate tooteliikide võrdlusel, milles võetakse arvesse eri tooraineid. Seetõttu ei moonuta tootevalikus esinevad erinevused arvutusi. Igal juhul on tootel, mille toorainena kasutatakse Dyneemat, ikkagi samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused kui vaatlusalusel tootel. Seetõttu lükati see väide tagasi.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(20)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas India suhtes kehtestatud meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.
1. Impordi maht
(21)
Eurostati andmetel oli Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi maht kogu vaatlusaluse perioodi jooksul tähtsusetu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi seda toodet Indiast 31 tonni, st alla 0,1 % liidu tarbimisest samal ajavahemikul:
(tonni)
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
India
3
4
19
31
Vaatlusaluse toote import Indiast, allikas: Comext
(22)
Kontrollitud andmete kohaselt vedasid kolm valimisse kaasatud äriühingut uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet liitu siiski Eurostatile teatatud kogustest oluliselt rohkem. Sellega seoses tuletatakse meelde, et esialgses uurimises esitasid importijad andmed, mille kohaselt ei lubatud teatavaid Indiast ostetud vaatlusaluse toote koguseid liidu turul vabasse ringlusse, vaid pandi tollilattu ja müüdi ookeanilaevadele või avamereplatvormidele. Üks kaebuse esitanud tootja kordas seda väidet käesolevas uurimises. Kuna sadamates tegutsevad kaubandusettevõtjad uurimises koostööd ei teinud, ei olnud võimalik seda väidet kontrollida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate esitatud klientide nimekirja alusel on siiski ilmne, et enamik kliente olid tõepoolest liidu sadamates asuvad laevanduse, merenduse ja avameretööstuse tarnijad. Eeltoodut arvesse võttes tundub, et statistiliste andmete ja esitatud arvandmete erinevus tuleneb kõnealusest müügist.
(23)
Samuti tuleks märkida, et aegumise läbivaatamise taotluses väideti, et meetmetest hoitakse kõrvale. Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et teatav kogus Indiast pärit sünteetilisest kiust köisi toodi liitu CN-koodi 5609 all (tooted […] sidumisnöörist, taglaseköiest, köiest või trossidest), mille suhtes meedet ei kohaldata. Käesoleva uurimise käigus siiski seda seisukohta toetavat teavet ei ilmnenud.
(24)
Eeltoodut arvesse võttes arvatakse, et tegelikult imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast liidu tolliterritooriumile 31 tonni vaatlusalust toodet. Kolme valimisse kaasatud India tootja liidu turule vabasse ringlusse mittelubatud toodete kontrollitud eksportmüüki liidu sadamatele käsitatakse osana India ekspordist muudesse kolmandatesse riikidesse.
(25)
Võttes arvesse, et Indiast liitu imporditud kogused olid väikesed, ei olnud nende alusel võimalik teha dumpingu või kahju jätkumise tõenäosuse representatiivset analüüsi. Tegeliku impordi piiratud mahu põhjal ei saa tõepoolest järeldada, et India tegeles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjustava dumpinguga. Seetõttu keskendub analüüs dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusele meetmete aeguda laskmise korral.
2. Impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
2.1. Tootmisvõimsus
(26)
Uuriti, kas asjaomases riigis on kasutamata tootmisvõimsust, mis võib meetmete kehtetuks tunnistamise korral tingida dumpinguhindadega ekspordi jätkumise.
(27)
Leiti, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja tootmisvõimus suurenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal järsult, samas aga vähenes tootmisvõimsuse rakendamine. Kolme äriühingu vaba tootmisvõimsus moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 75 % liidu tarbimisest. See viitab liitu eksporditavate koguste tõenäolisele suurenemisele, kui meetmetel lastakse aeguda.
(28)
Muude sünteetilisest kiust köite tootjate kohta Indias on teada, et Garware - äriühing, kes loobus pärast valimi moodustamise etappi koostööst - on oluline tootja, kelle tootmisvõimsus on tema ametliku veebisaidi põhjal märkimisväärne. Lisaks on aegumise läbivaatamise taotluses loetletud veel neli India suurtootjat. Indias on ka mitu väikese ja keskmise suurusega tootjat, kes tegelevad peamiselt omamaise müügiga. Kuna kõnealused India tootjad keeldusid koostööst, ei ole nende tootmisvõimsus teada, kuid võib oletada, et koostööd tegevate äriühingute suundumused on nendega võrreldavad ja seega on neil tootjatel täiendavat vaba tootmisvõimsust.
(29)
Pärast järelduste teatavaks tegemist vaidlustasid kõik valimis olevad India tootjad nende ühendatud vaba tootmisvõimsuse kohta käivaid andmeid. Siiski oled äriühingud ise kõik need andmed esitanud ning need olid kontrollitud kohapealse kontrolliga igas mainitud äriühingus. Seetõttu lükati väited tagasi.
2.2. Müügimahud liidu sadamates ja teistel eksporditurgudel
(30)
Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja eksportmüügi maht kolmandatesse riikidesse, sealhulgas selliste toodete müük liidu sadamates, mida ei viidud liidu tolliterritooriumile, on märkimisväärne ja suurenes vaatlusalusel perioodil umbes 80 %, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole eksportivate tootjate kogumüügist.
(31)
Pärast esialgse meetme rakendamist tegelik import liitu praktiliselt peatus. Tuleb siiski märkida, et valimisse kaasatud tootjate eksportmüük liidu sadamates suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt - 61 tonnist 785 tonnini. Võttes arvesse, et tegelik importmüük liitu toimub samade müügikanalite kaudu kui toodete müük liidu sadamates, võib suurenev kohalolek liidu turu lävel tähendada, et meetmete puudumisel hakkavad valimisse kuuluvad India tootjad - ja võib-olla ka teised - varsti müüma liidu turul asjaomast toodet suurtes kogustes.
(32)
Võttes arvesse India tootjate eespool kirjeldatud ekspordile orienteeritust ja nende suurenevat kohalolekut liidu sadamates, võib järeldada, et on väga tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suurenevad India ekspordimahud liitu märkimisväärselt.
(33)
Pärast läbivaatamise käigus avastatud asjaolude avaldamist väitis üks India tootja, et India eksport on kogu maailmas väga mitmekesine, muu hulgas kasvupotentsiaaliga turgudel ning seega ei taastuks meetmete puudumisel eksport liidu turule märkimisväärsetes kogustes. Tuleb tunnistada, et mõnede India tootjate eksport eri turgudele on mitmekesine, kuid seda sajaolu ei saa pidada piisavaks, et muuta ülalnimetatud avastatud asjaolude põhjal tehtud järeldusi.
2.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja normaalväärtuse suhe
(34)
Dumpingu ligikaudse suuruse arvutamisel lähtuti kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja kontrollitud müügist liidu sadamates, mis, hoolimata sellest, et seda müüki käsitatakse osana muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügist, näitavad päris hästi, milliseks võib kujuneda India sünteetilisest kiust köite hind tollimaksude puudumise korral. Normaalväärtus põhines India siseturu hindadel. Nende andmete põhjal arvutati kahe valimisse kaasatud India tootja dumpingutase. Dumpingumarginaal oli keskmiselt 10 %, mida võib pidada märkimisväärseks, kuigi see on esialgses uurimises kehtestatud dumpingumarginaalidest palju madalam.
(35)
Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt muude kolmandate riikide turgudel (välja arvatud müük liidu sadamates) kasutatavate hindade võrdlemisel omamaiste hindadega saadi sama tulemus, kuigi selle põhjal kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli madalam.
(36)
Käesolevas uurimises tehtud järelduste avaldamise järel väitis üks India tootja, et India impordi puhul liitu ei leitud dumpingut. Kuid tegelikult ei olnud ka peaaegu mingit importi. Lisaks leiti dumpingut nii müümisel liidu sadamates kui ka müümisel teistesse kolmandatesse riikidesse. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(37)
Üks teine huvitatud isik väitis, et läbivaatamisel kindlaks tehtud dumpingumarginaale ei saa pidada märkimisväärseks, võrreldes kehtiva tollimaksu tasemega, võttes arvesse märkimisväärset erinevust tööjõu hinna vahel liidus ja Aasias. Siiski tuleb märkida, et tööjõukulud liidus on ebaolulised dumpingumarginaali arvutamisel.
3. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(38)
Eespool esitatud analüüsi alusel järeldatakse, et eksportivatel tootjatel on suur tootmispotentsiaal, mis võimaldab neil meetmete aeguda laskmise korral alustada uuesti eksportimist liitu. Hindadega seoses leiti, et kaks valimisse kaasatud tootjat müüvad muudes kolmandates riikides dumpinguhindadega. Lisaks võib kättesaadavale teabele tuginedes eeldada, et muudesse kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega müüvate äriühingute eeskuju järgivad veel viis muud kaebuses loetletud suurt eksportivat tootjat, nende hulgas koostööst loobunud Garware.
(39)
Kuna India eksportivatel tootjatel on säilinud strateegiline huvi liidu turu vastu, mida kinnitavad suurenev eksportmüük liidu sadamates ja ülisuur vaba tootmisvõimsus, võib arvata, et meetmete kehtivuse lõppemisel alustavad nad taas märkimisväärses koguses toodete eksportimist liidu turgudele. Arvestades India eksportijate hinnapoliitikat kolmandate riikide turgudel, on ülimalt tõenäoline, et eksport taastatakse dumpinguhindadega. Siit järeldub, et meetmete aegumine põhjustab tõenäoliselt dumpingu kordumise.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(40)
Liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses moodustavad liidu tootjad, kes annavad liidu kogutoodangu. Hinnanguliselt on liidus umbes 40 tootjat.
(41)
Viisteist liidu tootjat, kelle nimel esitas kaebuse esitanud ühendus aegumise läbivaatamise taotluse, ja veel kolm liidu tootjat andsid algatamisteates nõutud valimi koostamiseks vajalikku teavet. Nagu on märgitud põhjenduses 12, uuriti põhjalikult viit valimisse kaasatud tootjat, kelle toodang moodustas umbes 40 % liidu tootmisharu toodangust. Valimisse kuulusid järgmised äriühingud:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Kreeka),
-
Lanex A.S. (Tšehhi Vabariik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
(42)
Nagu on juba märgitud põhjenduses 12, moodustas kaheksateistkümne koostööd teinud liidu tootja toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 78 % liidu kogutoodangust.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Tarbimine liidu turul
(43)
Liidu sünteetilisest kiust köite tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (sh koostööd mitteteinud liidu tootjate müük vastavalt kaebuse esitanud ühenduse hinnangule) ja liideti sellele Eurostati andmetele tuginedes kogu liitu suunatud import.
(44)
Eespool toodud andmete põhjal võib tõdeda, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 7 %. Eelkõige vähenes tarbimine 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 %, olles enne seda 2006.-2007. aastal suurenenud 16 %.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu kogutarbimine (tonnides)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006=100)
100
116
107
93
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad), Eurostat (import)
2. Indiast pärinev import
(45)
Nagu on mainitud põhjenduses 21, oli vaatlusalusel perioodil Indiast pärinev import liitu tõhusate kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu peaaegu olematu.
(46)
Nagu on aga selgitatud põhjenduses 22, suureneb India tootjate kohalolek liidu turu lävel, sest eksportmüük liidu sadamates ei nõua tollivormistust ja seega selle suhtes kõnealust dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata.
3. India ekspordihinnad ja -mahud teistes kolmandates riikides
(47)
Kuna tegelik import Indiast liitu oli peaaegu olematu, võrreldi India ekspordihindu muudes kolmandates riikides (sh liidu sadamatesse suunatud eksport, mille suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata) ja valimisse kaasatud liidu tootjate hindu liidu turul.
(48)
Neile andmetele tuginedes tehti kindlaks, et India ekspordihinnad muudes kolmandates riikides olid liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad. Tuvastatud hinnaerinevus ulatus 46 %-ni ja oli keskmiselt 18 %.
(49)
India eksportmüügi väärtus kolmandates riikides suurenes vaatlusalusel perioodil üle 30 %. Kõnealune müük moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole valimisse kaasatud India eksportivate tootjate kogukäibest.
4. Import teistest riikidest
(50)
Olenemata tarbimise 7 % suurusest vähenemisest liidu turul suurenesid muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mahud vaatlusalusel perioodil 18 %. Seega suurenes sellise impordi turuosa 17 %-lt 22 %-ni.
(51)
Tuleks märkida, et Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 46 % ja selle turuosa suurenes 8,6 %-ni (5,5 %-lt 2006. aastal). Kuigi Eurostati andmete üldise ülesehituse tõttu (neid ei esitata tooteliikide kaupa) ei ole täpne võrdlus võimalik, ilmneb, et Hiina keskmine impordihind liidus on India keskmisest ekspordihinnast oluliselt kõrgem. Lisaks tundub, et Hiina keskmine impordihind vastab liidu tootmisharu hindadele.
(52)
Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) pärit impordi turuosa liidus oli vaatlusalusel perioodil püsivalt umbes 3 %. Ka Koreast pärit impordi maht vähenes 6 % kooskõlas väheneva tarbimisega.
(53)
Ülejäänud kolmandatest riikidest pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 2 % liidu sünteetilisest kiust köite turust.
5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.1. Sissejuhatavad märkused
(54)
Analüüsiti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud kahjunäitajaid. Liidu tootjate müügimahtu ja turuosa analüüsiti kõigi liidu tootjate, st liidu tootmisharu kohta kogutud andmete alusel. Muid kahjunäitajaid uuriti valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabe alusel, mida kontrolliti kõikides äriühingutes kohapeal, nagu on mainitud põhjenduses 15. Nagu põhjenduses 12 on juba öeldud, alustas üks liidu tootja tegevust alles vaatlusalusel perioodil ja seetõttu tema andmeid kahjunäitajate suundumuste analüüsis ei kasutatud, et vältida kõnealuste suundumuste moonutamist.
5.2. Liidu tootmisharu müügimaht
(55)
Euroopa Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt - 12 %. Nagu on juba selgitatud põhjenduses 44, vähenes tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 7 %, kusjuures eriti järsult alates 2007. aastast. Tuleb rõhutada, et liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes kiiremini kui tarbimine.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (tonnides)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006=100)
100
113
102
88
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad)
5.3. Liidu tootmisharu turuosa
(56)
Eelmises põhjenduses ja eeltoodud tabelis esitatud suundumused põhjustasid liidu tootmisharu turuosa vähenemise ajavahemikus 2006. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Liidu tootmisharu turuosa vähenes pidevalt kuni 4,6 protsendipunkti võrra.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu turuosa (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006=100)
100
98
95
94
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad)
(57)
Tuleks märkida, et eelmainitud liidu tootmisharu turuosa vähenes suuresti seetõttu, et Hiinast pärit impordi turuosa suurenes (vt põhjendus 50).
5.4. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(58)
Kooskõlas müügimahu vähenemisega vähenes vaatlusalusel perioodil samavõrra (17 %) ka valimisse kaasatud liidu tootjate toodangumaht. Samal ajavahemikul suurenes tootmisvõimsus 5 %. See põhjustas tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 %.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Toodang (tonnides)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006=100)
100
109
108
83
Tootmisvõimsus (tonnides)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006=100)
100
109
108
105
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006=100)
100
100
100
80
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.5. Varud
(59)
Üldiselt hoiavad sünteetilisest kiust köite tootjad valmistoodangu varu üsna madalal tasemel, sest enamik toodangust valmistatakse vastavalt tellimustele. Tuleks märkida, et vaatlusalusel perioodil, eelkõige läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, keskmised varud vähenesid, ja seda peamiselt seetõttu, et sünteetilisest kiust köite tootmist vähendati.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Lõppvarud (tonnides)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006=100)
100
92
108
84
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.6. Müügihinnad
(60)
Valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote keskmine hind suurenes mõnevõrra kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, eelkõige 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind (eurot tonni kohta)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006=100)
100
99
108
109
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
(61)
Tuleks siiski märkida, et eelnimetatud keskmise müügihinna arvutamisel on arvesse võetud igat liiki tooteid, sh kõige kallimaid sünteetilisest kiust köisi, näiteks toorainest Dyneema valmistatud sünteetilisest kiust köisi. Eri liiki toodete hinnaerinevus on tõepoolest tohutu (vt põhjendus 19). Liidu tootmisharu on viimastel aastatel suurendanud kallimate toodete tootmist. Seega kasvab selliste sünteetilisest kiust köite osakaal nende tootevalikus. Need hiljutised muudatused tootevalikus on üheks põhjuseks, miks liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind on tõusnud.
5.7. Tulusus
(62)
Osaliselt tänu kehtivatele tõhusatele meetmetele ja osaliselt tänu tootevaliku mitmekesistamisele suutsid valimisse kaasatud liidu tootjad säilitada vaatlusalusel perioodil stabiilse ja hea tulususe taseme.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Liidu tootmisharu tulusus (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006=100)
100
115
104
128
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.8. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
(63)
2006. ja 2007. aastal tehti suhteliselt palju investeeringuid, kuid need vähenesid pärast seda poole võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil investeeringuid praktiliselt ei tehtud.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Netoinvesteeringud (eurodes)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006=100)
100
109
54
5
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.9. Investeeringute tasuvus
(64)
Kooskõlas tulususe stabiilsuse suundumusega suurenes vaatlusalusel perioodil ka investeeringute tasuvus.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Investeeringute tasuvus (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006=100)
100
119
122
132
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.10. Rahavoog
(65)
Valimisse kaasatud liidu tootjate rahavoog oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Rahavoog (eurodes)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006=100)
100
132
129
115
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.11. Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud
(66)
Valimisse kaasatud liidu tootjate tööhõive arenes 2006.-2008. aastal positiivselt. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal tööhõive siiski langes vähenenud turunõudluse tõttu. Nõudluse vähenemise tõttu, mis põhjustas ka tootmise vähenemise, langes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ka tootlikkus. Aastane tööjõukulu töötaja kohta suurenes kuni 2008. aastani ja seejärel vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi.
2006
2007
2008
Läbivaata-misega seotud uurimis-periood
Tööhõive (inimest)
638
665
685
623
Indeks (2006=100)
100
104
107
98
Aastane tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006=100)
100
107
114
110
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006=100)
100
105
101
85
Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)
5.12. Kasv
(67)
Kuna liidu tarbimine vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % (vt põhjendus 44), vähenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 12 % ja liidu tootmisharu turuosa vähenes 6 protsendipunkti võrra (vt põhjendused 55 ja 56). Teises küljest aga, kuigi Indiast pärit tegeliku impordi maht oli kehtivate meetmete tõttu peaaegu olematu, kasvas teistest riikidest pärit import 18 % (peamiselt Hiinast pärit impordi tõttu) ja selle turuosa suurenes 5 protsendipunkti võrra (vt põhjendus 50). Seega võib järeldada, et tarbimise vähenemine mõjutas liidu tootmisharu rohkem ja selle müügimaht vähenes oluliselt rohkem kui teistel turuosalistel.
5.13. Dumpingumarginaali suurus
(68)
Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Indiast asjaomast toodet väga vähe, ei ole Indiast pärit tegeliku impordi dumpingumarginaali võimalik kindlaks teha. Tuleks siiski märkida, et India eksport liidu sadamatesse, mille puhul tollivormistust ei nõuta, on oluliselt suurenenud ja osa sellest müügist toimus dumpinguhindadega.
5.14. Toibumine varasemast dumpingust
(69)
Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on ikka veel toibumas varasema dumpingu mõjudest. Leiti, et tänu pikka aega kehtinud tõhusatele dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu neist mõjudest suures osas juba toibunud.
5.15. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(70)
Liidu tootmisharu näib tänu Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes kehtestatud tõhusatele dumpinguvastastele meetmetele kahjustava dumpingu mõjudest suures osas toibunud olevat.
(71)
Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord on kindel. Kuigi teatud kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootjate finantstulemustega, nimelt tulusus, investeeringute tasuvus ja rahavoog, on suhteliselt stabiilsed, viitavad teised kahjunäitajad, eelkõige müügimaht ja turuosa, tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine ja investeeringud, et liidu tootmisharu olukord oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus ikka veel üsna ebakindel. Pärast uurimise järelduste avaldamist väitis üks India tootja, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mingit kahju. Sellega seoses tuleb märkida, et ei ole väidetud nagu kandnuks liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju. Selle asemel tehti läbivaatamise käigus avastatud asjaolude põhjal järeldus, et mõned näitajad jäid stabiilseteks, samas kui mõnede teiste näitajate puhul oli märgata kahju jälgi.
(72)
Mõned isikud väitsid, et mõnede näitajate negatiivsed suundumused ei ole põhjustatud India impordist vaid ülemaailmsest majanduskriisist ning Hiina impordi suurenenud turuosast. Sellega seoses tuleb märkida, et teatavate näitajate negatiivseid suundumusi ei ole seostatud peaaegu olematu India impordiga. Lisaks uuriti Hiina impordi kasvu ja leiti, et see ei avaldanud mõju kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsis.
(73)
Seoses liidu tootmisharu üldise elujõulisusega tuleb märkida, et mitmesuguste kallite toodete järkjärguline turuleviimine (nii liidus kui ka kolmandates riikides) on mõjunud liidu pikaajalisele konkurentsivõimele positiivselt, võttes arvesse seda, et praegu on sellise kvaliteetse sünteetilisest kiust köite tootjate arv maailmaturul piiratud.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(74)
Nagu on märgitud põhjenduses 25, keskendus analüüs dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusele, võttes arvesse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid vaatlusaluse toote import Indiast peaaegu olematu.
(75)
Nagu on juba üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 26-28, on India eksportivate tootjate käsutuses tohutu suur vaba tootmisvõimsus. Nagu on selgitatud põhjendustes 30-32, on India tootjad suuresti orienteeritud eksporditurgudele ja neil on huvi müüa oma tooteid kõnealustel turgudel suures koguses. Nagu on öeldud põhjenduses 31, on India tootjate kohalolek liidu sadamates väga tuntav ja aina suureneb. Sellest võib järeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, võib Indiast pärit import liitu väga tõenäoliselt kasvada lühikese aja jooksul märkimisväärsete kogusteni.
(76)
Nagu on öeldud põhjendustes 34 ja 35, alustab India meetmete puudumise korral tõenäoliselt taas dumpinguhindadega importi. Nagu on öeldud põhjendustes 47 ja 48, näitab asjaolu, et India tootjate müügihind on liidu tootmisharu müügihinnast keskmiselt 18 % madalam (kusjuures hinnaerinevus võib ulatuda kuni 46 %-ni), et meetmete puudumise korral ekspordivad India tootjad tõenäoliselt vaatlusalust toodet liidu turule liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamate hindadega, st tõenäoliselt lüüakse liidu tootjate müügihinnad alla.
(77)
Eeltoodust lähtudes võib järeldada, et on väga tõenäoline, et meetmete puudumise korral alustatakse uuesti vaatlusaluse toote importi Indiast suurtes kogustes ja hindadega, mis lööksid liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla.
(78)
Võttes arvesse liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, mida on selgitatud põhjendustes 71 ja 72, mõjub võimalik ulatuslik dumpinguhinnaga import Indiast selliste hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad alla, tõenäoliselt liidu tootmisharu olukorrale kahjulikult. Ennekõike võib dumpinguhinnaga impordi suures mahus jätkumine veelgi vähendada liidu tootmisharu turuosa ja müügimahtu, põhjustades tootmise ja tööhõive langust. See koos tugeva hinnasurvega, mida põhjustab import selliste hindadega, mis löövad liidu tootjate hinnad alla, tooks kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra kiire ja tõsise halvenemise.
(79)
Eeltoodust lähtudes leitakse, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on Indiast pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordist tuleneva kahju kordumine tõenäoline.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(80)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.
(81)
Liidu huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki erinevaid asjaomaseid huvisid, st liidu tootmisharu, vaatlusaluse toote importijate, kaubandusettevõtjate, hulgimüüjate ja tööstuslikul eesmärgil kasutajate huvisid.
(82)
Tuletatakse meelde, et eelmisel uurimisel leiti, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Pealegi on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad.
(83)
Sellele tuginedes uuriti, kas olenemata järeldusest dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta, on olemas kaalukaid põhjusi, mille põhjal võib järeldada, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu huvid
(84)
Nagu juba märgitud põhjendustes 56 ja 73, suutis liidu tootmisharu säilitada olulise, kuigi väheneva turuosa ja samas oma tootevalikut mitmekesistada, hakates tootma kallimaid sünteetilisest kiust köisi. Seetõttu võib öelda, et liidu tootmisharu on jäänud struktuuriliselt elujõuliseks tootmisharuks.
(85)
Võttes arvesse põhjendustes 70-72 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 74-79 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt ja see toob kaasa olulise kahju kordumise.
(86)
Tõepoolest, kui võtta arvesse vaatlusaluse toote Indiast pärineva impordi eeldatavaid koguseid ja hindu, ähvardaks liidu tootmisharu tõsine oht. Nagu on selgitatud põhjenduses 78, vähendaks selline import veelgi turuosa, müügimahtu ja tööhõivet ning lööks liidu tootmisharu hinnad alla, mis omakorda vähendaks tulusust määral, mis on sarnane esialgses uurimises leitud negatiivsete näitajatega.
(87)
Eeltoodust lähtudes ja vastupidiste tõendite puudumisel leitakse, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole vastuolus liidu tootmisharu huvidega.
3. Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid
(88)
Komisjon saatis küsimustiku kümnele sõltumatule importijale/kaubandusettevõtjale. Küsimustikule vastas ainult üks äriühing, olles meetmete säilitamise vastu. Kuna see äriühing on aga seotud India sünteetilisest kiust köite tootjaga, ei saa teda pidada sõltumatuks importijaks. Kuna äriühing on seotud importija, on tema huvid olemuslikult seotud temaga seotud India tootja huvidega.
(89)
Neid asjaolusid arvesse võttes jõutakse järeldusele, et puuduvad kaalukad põhjused, mis näitavad, et meetmete kohaldamise jätkumine mõjutaks negatiivselt suurt osa sõltumatuid importijaid/kaubandusettevõtjaid.
4. Kasutajate huvid
(90)
Komisjon saatis kirja ühele vaatlusaluse toote tööstuslikul eesmärgil kasutajate ühendusele. Ükski kasutaja ei vastanud küsimustikule täielikult ja ühendus ei esitanud kirjalikke märkusi.
(91)
Kasutajate koostöö puudumise tõttu ja selle tõttu, et dumpinguvastaste meetmete mõju on peamiste toodet kasutavate tootmisharude, nagu laevaehituse, masinatööstuse ja avamereplatvormide muude käitamiskuludega võrreldes peaaegu olematu, järeldatakse, et meetmete kohaldamise jätkumine neid kasutajaid oluliselt negatiivselt ei mõjuta.
5. Järeldus
(92)
Meetmete kohaldamise jätkumine aitab eeldatavasti tagada, et India ei alusta lühikese aja jooksul taas suures koguses toodete dumpinguhindadega importi liidu turule. See aitab liidu tootmisharul liidu turul valitsevast konkurentsiolukorrast jätkuvalt kasu saada ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu. Kõnealune positiivne mõju peaks tagama liidu tootjatele tingimused uuenduslike kõrgtehnoloogiliste toodete väljatöötamiseks uute ja erirakendusalade jaoks.
(93)
Samuti tuleks märkida, et pärast importijate/kaubandusettevõtjate ja liidu kasutajate huvide kaalumist ei leitud ühtegi veenvat põhjust, mis näitaks, et meetmete kohaldamise jätkumisel oleks valdavalt negatiivne mõju.
(94)
Võttes arvesse eeltoodud järeldusi meetmete kohaldamise jätkumise mõju kohta liidu turuosalistele, leitakse, et meetmete kohaldamise jätkumine ei ole vastuolus liidu huvidega.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(95)
Eeltoodut arvesse võttes, sh India tootjate käsutuses olevat tohutut vaba tootmisvõimsust, nende kindlat ekspordile orienteeritust ja üha suurenevat kohalolekut liidu turu lävel, nende ekspordihindu muude kolmandate riikide turgudel (mis olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil normaalväärtusest madalamad ja liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamad) ja liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, on meetmete kehtetuks tunnistamise korral Indiast lähtuva kahjuliku dumpingu kordumine tõenäoline.
(96)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse soovitada säilitada kehtivad meetmed muutmata kujul. Samuti anti neile pärast kõnealuse otsuse avalikustamist aega vastuväidete esitamiseks, kuid keegi ei esitanud selliseid vastuväiteid, mis oleksid õigustanud eespool esitatud järelduste muutmist. Järelduse avaldamisega seotud vastuväiteid on käsitletud käesoleva määruse asjakohastes põhjendustes.
(97)
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb määrusega (EÜ) nr 1736/2004 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud säilitada.
(98)
Sellest olenemata ja jätmata tähelepanuta asjaolu, et kahjustava dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, iseloomustavad käesolevat menetlust erilised asjaolud, nimelt kehtivad meetmed on pikaajalised ja neid on juba kord pikendatud ning Indiast tegelikult imporditavad kogused on väga väikesed, nagu on selgitatud põhjendustes 21-24. Ka neid asjaolusid tuleb dumpinguvastaste meetmete edasisel pikendamisel nõuetekohaselt arvesse võtta; edasine pikendamine peaks olema kolm aastat. Avastatud asjaolude avaldamise järel märkis taotleja, et meetmeid tuleks pikendada viie aastani ning et ülaltoodud põhjendused lühema perioodi kasuks ei ole õigustatud
(99)
Tavaliselt kohaldatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast meetmete pikendamist viieks aastaks. Uurimise tulemusel järeldati, et liidu tootmisharu oli läbivaatamise uurimisperioodi lõpul ikka veel hapras olukorras; esialgses uurimises tehti kindlaks, et tootmisharu on olnud pikka aega majanduslikult raskes olukorras. Seetõttu ei ole tootmisharu veel täielikult taastunud kahjuliku dumpingu mõjust. Mitmed kahjunäitajad näitavad siiski, et meetmete rakendamine on juba võimaldanud olulist paranemist. Selle keeruka olukorra analüüsi järel otsustati, et täielik paranemine kahjuliku dumpingu mõjudest on tõenäoline lühema aja jooksul kui tavapärased viis aastat. Arvati, et võttes arvesse üldist kahjuanalüüsi ja tõenäolist turuarengut kehtivate meetmete korral, peaks kolm aastat olema piisav aeg, et liidu tootmisharu võiks majanduslikult ja rahanduslikult täielikult taastuda. Sel põhjusel ei näi olevat vajalik säilitada meetmeid pikemaks perioodiks.
(100)
Seetõttu leitakse, et uurimise käigus tuvastatud asjaolud ei toeta täielikult meetmete pikendamist kogu viieaastase perioodi võrra ja et seega tuleks meetmete pikendamisel piirduda kolme aastaga.
(101)
Artiklis 1 sätestatud individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr kehtestati esialgse uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu vastab see asjaomase äriühingu olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Seda tollimaksumäära (vastupidi üleriigilisele tollimaksule, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse ainult nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Indiast ja mille on tootnud asjaomane äriühing, st nimetatud konkreetne juriidiline isik. Imporditud toodete suhtes, mille on tootnud mõni muu äriühing, keda ei ole artiklis 1 konkreetselt nimetatud, sh konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib üleriigiline tollimaksumäär.
(102)
Kõik taotlused äriühingu suhtes individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu asjakohase teabega, eelkõige näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksustega seotud muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse käesolevas määruses nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit sidumisnööri, taglaseköie, köie või trosside, põimitud või punutud või mitte ja impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga või mitte, mis on valmistatud polüetüleenist või polüpropüleenist joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m), välja arvatud viljavihu- või heinapallinöör, või muudest sünteetilistest kiududest, nailonist või muudest polüamiididest või polüestritest, joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 alla, impordi suhtes.
2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaksumäär
TARICi lisakood
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Kõik muud äriühingud
82,0 %
8900
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse kolme aasta jooksul.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. detsember 2010.