РЕШЕНИЕ 2011/411/ОВППС НА СЪВЕТА
от 12 юли 2011 година
за определяне на статута, седалището и реда и условията за дейността на Европейската агенция по отбраната, и за отмяна на Съвместно действие 2004/551/ОВППС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално членове 42 и 45 от него,
като има предвид, че:
(1)
Европейската агенция по отбраната (по-нататък „Агенцията“) беше създадена със Съвместно действие 2004/551/ОВППС на Съвета (1) от 12 юли 2004 г. (по-нататък „Съвместно действие 2004/551/ОВППС“) с цел да подкрепя Съвета и държавите-членки в усилията им да усъвършенстват отбранителните способности на Съюза в областта на управлението на кризи и да утвърждава европейската политика за сигурност и отбрана.
(2)
В одобрената от Европейския съвет на 12 декември 2003 г. Европейска стратегия за сигурност се посочва, че създаването на агенция по отбраната е важен елемент в развитието на по-гъвкави и ефикасни европейски военни ресурси.
(3)
В доклада относно изпълнението на Европейската стратегия за сигурност от 11 декември 2008 г. се потвърждава водещата роля на Агенцията в процеса на развитие на ключови отбранителни способности за общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО).
(4)
Съвместно действие 2004/551/ОВППС следва да бъде отменено и заменено, за да се вземат предвид измененията в Договора за Европейския съюз (ДЕС), направени с Договора от Лисабон.
(5)
Член 45 от ДЕС предвижда Съветът да приеме решение, което определя статута, седалището и реда и условията за дейността на Агенцията и което следва да отчита степента на ефективно участие на държавите-членки в действията на Агенцията.
(6)
Агенцията следва да допринесе за осъществяването на общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС), и по-конкретно на ОПСО.
(7)
Структурата на Агенцията следва да осигури възможности за реагиране на оперативните нужди на Съюза и държавите-членки във връзка с ОПСО и при необходимост да изпълнява функциите ѝ за сътрудничество с трети страни, организации и образувания.
(8)
Агенцията следва да развие тесни работни отношения със съществуващите договорености, групи и организации като например рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, Организацията за сътрудничество в областта на въоръженията (OCCAR) и Европейската космическа агенция (ЕКА).
(9)
Съгласно член 18, параграф 2 от ДЕС върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) следва да има водеща роля в структурата на Агенцията и да осигурява основната връзка между Агенцията и Съвета.
(10)
При изпълнението на ролята си в политическия надзор и определянето на политиката Съветът следва да дава насоки на Агенцията.
(11)
Поради характерът им, приемането на финансовата рамка на Агенцията, както е посочено в член 4, параграф 4 и сключването на административни договорености между Агенцията и трети страни, организации и структури трябва да бъде одобрено от Съвета с единодушие.
(12)
Когато приема насоки и решения във връзка с работата на Агенцията, Съветът следва да заседава в състав министри на отбраната.
(13)
Всички приети от Съвета насоки или решения във връзка с работата на Агенцията следва да се изготвят в съответствие с член 240 от ДФЕС.
(14)
Компетентността на подготвителните и консултативните органи на Съвета, особено на Комитета на постоянните представители по член 240 от ДФЕС, Комитета по политика и сигурност (КПС) по член 38 ДЕС и Военния комитет на ЕС (EUMC), следва да остане непроменена.
(15)
Националните директори по въоръженията, директорите на военни способности, директорите за научни изследвания и технологии и директорите по отбранителната политика следва да получават доклади и да дават принос по въпроси от своята компетентност при подготовката на решенията на Съвета във връзка с Агенцията.
(16)
Агенцията следва да има необходимата правосубектност за изпълнение на функциите си и постигане на целите си, като същевременно поддържа тясна връзка със Съвета и напълно зачита отговорностите на Европейския съюз и неговите институции.
(17)
Следва да се предвиди управляваните от Агенцията бюджети да имат възможност във всеки отделен случай да получават вноски за неадминистративните разходи от общия бюджет на Европейския съюз при пълно зачитане на правилата, процедурите и процесите на вземане на решения, които се прилагат към него, включително член 41, параграф 2 от ДЕС.
(18)
Като остава отворена за участието на всички държави-членки, Агенцията следва също така да предвиди възможността отделни групи държави-членки да създават ad hoc проекти или програми.
(19)
При решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество в съответствие с член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС и с Протокол (№ 10) относно постоянното структурирано сътрудничество, установено с член 42 от ДЕС, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Агенцията следва да подпомага осъществяването на постоянното структурирано сътрудничество.
(20)
Агенцията следва да има процедури за вземане на решения, които ѝ дават възможност да изпълнява ефективно задачите си, като същевременно зачита националната сигурност и отбранителните политики на участващите държави-членки.
(21)
Агенцията следва да изпълнява мисията си при пълно зачитане на член 40 от ДЕС.
(22)
Агенцията следва да работи, като се съобразява изцяло със стандартите и правилата за сигурност на Съвета.
(23)
В съответствие с член 5 от Протокол (№ 22) относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в изготвянето и изпълнението на решения и действия на Съюза, свързани с въпросите на отбраната. Следователно Дания няма да бъде обвързана от настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ГЛАВА 1
СЪЗДАВАНЕ, МИСИЯ И ЗАДАЧИ НА АГЕНЦИЯТА
Член 1
Създаване
1. Със Съвместно действие 2004/551/ОВППС първоначално беше създадена агенция в областта на развитието на отбранителните способности, научните изследвания, придобиването на военна техника и въоръжаване (по-нататък „Европейска агенция по отбраната“ или „Агенцията“), която продължава да съществува в съответствие със следващите разпоредби.
2. Агенцията действа под ръководството на Съвета в подкрепа на ОВППС и ОПСО в единната институционална рамка на Европейския съюз и без да засяга отговорностите на институциите на ЕС и органите на Съвета. Мисията на Агенцията не засяга останалите области на компетентност на Европейския съюз при пълно зачитане на член 40 от ДЕС.
3. Агенцията е отворена за всички държави-членки, които желаят да участват в нея. Държавите-членки, които вече участват в Агенцията към момента на приемане на настоящото решение, продължават да са участващи държави-членки.
4. Всяка държава-членка, която пожелае да участва в Агенцията след влизането в сила на настоящото решение или да се оттегли от Агенцията, нотифицира Съвета за намерението си и информира ВП. Всички необходими технически и финансови договорености за това участие или оттегляне се определят от Управителния съвет, посочен в член 8.
5. Седалището на Агенцията е в Брюксел.
Член 2
Мисия
1. Мисията на Агенцията е да подкрепя Съвета и държавите-членки в усилията им да усъвършенстват отбранителните способности на ЕС в областта на управлението на кризи и да утвърждава ОПСО в сегашната ѝ форма и в бъдещото ѝ развитие.
2. Агенцията определя оперативните нужди, насърчава мерки за удовлетворяването им, допринася за определянето и при необходимост за изпълнението на всички необходими мерки за засилване на производствената и технологична база в сектора на отбраната, участва в определянето на европейска политика в областта на способностите и въоръжаването и подпомага Съвета при оценката на подобряването на военните способности.
3. Мисията на Агенцията не засяга компетентността на държавите-членки по въпросите на отбраната.
Член 3
Определения
За целите на настоящото решение се използват следните определения:
а)
„участващи държави-членки“ означава държавите-членки на Европейския съюз, които участват в Агенцията;
б)
„допринасящи държави-членки“ означава участващите държави-членки на Европейския съюз, които допринасят за конкретен проект или програма на Агенцията.
Член 4
Политически надзор и договорености за представяне на доклади на Съвета
1. Агенцията действа под ръководството и политическия надзор на Съвета, на който редовно представя доклади и от който редовно получава насоки.
2. Агенцията редовно представя на Съвета доклади за своята дейност, и по-конкретно:
а)
представя на Съвета през ноември всяка година доклад за дейността на Агенцията през текущата година и информация за работната програма и бюджетите на Агенцията за следващата година;
б)
при решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество, поне веднъж годишно представя на Съвета информация за приноса на Агенцията в дейностите по оценяване в контекста на постоянното структурно сътрудничество, посочено в член 5, параграф 3, буква е), подточка ii).
Агенцията предоставя своевременно на Съвета информация по важни въпроси, които се представят пред Управителния съвет за вземане на решение.
3. Съветът с единодушие и по препоръка на КПС или други компетентни органи на Съвета, в зависимост от случая, всяка година приема насоки във връзка с работата на Агенцията, особено по отношение на нейната работна програма. Работната програма на Агенцията се разработва в рамките на тези насоки.
4. Всяка година Съветът одобрява с единодушие финансова рамка за Агенцията за следващите три години. Финансовата рамка съдържа договорените приоритети, свързани с тригодишния работен план на Агенцията, и представлява правно обвързващ таван за първата година и планирани стойности за втората и третата година. Не по-късно от 31 март всяка година Агенцията представя проект за финансова рамка и свързан с него работен план за разглеждане от Управителния съвет.
5. Агенцията може да отправя препоръки до Съвета и на Комисията, според необходимото за изпълнението на мисията ѝ.
Член 5
Функции и задачи
1. При изпълнението на своите функции и задачи Агенцията зачита останалите области на компетентност на Европейския съюз и на институциите на ЕС.
2. Изпълнението на функциите и задачите на Агенцията не засяга компетентността на държавите-членки по въпросите на отбраната.
3. Агенцията, под ръководството на Съвета, има следните задачи:
а)
Да допринася за определяне целите на военните способности на държавите-членки и да оценява спазването на поетите от държавите-членки ангажименти относно тези способности, по-специално като:
i)
определя съвместно с компетентните органи на Съвета, включително EUMC, бъдещите нужди на ЕС от отбранителни способности и използва наред с другото механизма за развитие на способностите и евентуален последващ механизъм;
ii)
координира изпълнението на плана за развитие на способностите и евентуален последващ план;
iii)
оценява според критерии, които предстои да бъдат договорени от държавите-членки, ангажиментите спрямо способностите, които държавите-членки поемат, наред с другото в процеса по плана за развитие на способностите и в рамките на механизма за развитие на способностите и евентуални последващи инструменти.
б)
Да насърчава хармонизирането на оперативните нужди и възприемането на ефективни и съвместими методи на снабдяване, по-специално като:
i)
насърчава и съгласува хармонизацията на военните нужди;
ii)
насърчава икономически целесъобразни и ефикасни доставки чрез откриване и разпространяване на най-добрите практики;
iii)
разработва оценки на финансовите приоритети за развитие на способностите и придобиване на военна техника.
в)
Да предлага многостранни проекти за изпълнение на целите в областта на военните способности, да осигурява координирането на програмите, изпълнявани от държавите-членки, както и управлението на специфични програми за сътрудничество, по-специално като:
i)
насърчава и предлага нови проекти за многостранно сътрудничество;
ii)
определя и предлага дейности за оперативно сътрудничество;
iii)
работи за съгласуване на действащите програми, които се изпълняват от държавите-членки;
iv)
по искане на държавите-членки поема отговорност за управлението на конкретни програми;
v)
по искане на държавите-членки изготвя програми за управление от OCCAR или чрез други договорености, в зависимост от случая.
г)
Да подкрепя научните изследвания в областта на отбранителните технологии, да координира и планира съвместни научноизследователски дейности и разработки на технически решения, съответстващи на бъдещите оперативни нужди, по-специално като:
i)
насърчава, когато е подходящо в сътрудничество с научноизследователските дейности на Съюза, научни изследвания, насочени към удовлетворяване на бъдещите нужди от способности в областта на отбраната и сигурността, като по този начин укрепва европейския производствен и технологичен потенциал в тази област;
ii)
насърчава по-ефективно целенасочени съвместни научни изследвания в областта на отбранителните технологии;
iii)
ускорява научните изследвания в областта на отбранителните технологии чрез проучвания и проекти;
iv)
управлява договори за научни изследвания в областта на отбранителните технологии;
v)
работи съвместно с Комисията за максимално взаимно допълване и синергия между отбранителните и гражданските или научноизследователски програми по въпросите на сигурността.
д)
Да допринася за определянето и при необходимост да прилага всяка полезна мярка за укрепване на производствената и технологичната база в сектора на отбраната и с оглед подобряването на ефективността на военните разходи, по-специално като:
i)
допринася за създаването на конкурентен в международен план европейски пазар за отбранителна техника без да се засягат правилата на вътрешния пазар и компетентността на Комисията в тази област;
ii)
разработва съответни политики и стратегии в консултации с Комисията и в подходящи случаи с производителите;
iii)
в консултации с Комисията и в рамките на задачите на Агенцията се стреми към разработване и хармонизация на равнището на ЕС на съответните процедури.
д)
При решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество да подпомага това сътрудничество, по-специално като:
i)
улеснява мащабни съвместни или европейски инициативи за развитие на способностите;
ii)
подпомага редовното оценяване на приноса на участващите държави-членки в областта на оперативните способности, по-специално на приноса им според критериите, които ще се определят, inter alia, въз основа на член 2 от Протокол (№ 10) относно постоянното структурирано сътрудничество, приложен към ДЕС и към ДФЕС, като най-малко веднъж годишно изготвя доклад за това.
Член 6
Правосубектност
Агенцията има правосубектност за изпълнение на функциите си и постигане на целите си. Държавите-членки гарантират, че Агенцията има най-широката правоспособност, предоставяна на юридическите лица съгласно националното им законодателство. Агенцията има право по-конкретно да придобива и да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна в съдебни производства. Агенцията е правоспособна да сключва договори с частни лица, публични органи или организации.
ГЛАВА II
ОРГАНИ И ПЕРСОНАЛ НА АГЕНЦИЯТА
Член 7
Ръководител на Агенцията
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) е ръководител на Агенцията.
2. Ръководителят на Агенцията отговаря за цялостната организация и функционирането на Агенцията и гарантира, че дадените от Съвета насоки и решенията на Управителния съвет се изпълняват от изпълнителния директор, който докладва на ръководителя на Агенцията.
3. Ръководителят на Агенцията представя пред Съвета докладите на Агенцията, посочени в член 4, параграф 2.
4. Ръководителят на Агенцията отговаря за постигането на административни договорености с трети страни и други организации, групи или образувания в съответствие с дадените от Управителния съвет указания. В рамките на тези договорености, одобрени от Управителния съвет, ръководителят на Агенцията отговаря за установяването на подходящи работни отношения с тях.
Член 8
Управителен съвет
1. Органът на Агенцията за вземане на решения е Управителният съвет, съставен от по един представител на всяка участваща държава-членка с правомощия да обвързва своето правителство и представител на Комисията. Управителният съвет действа в рамките на дадените от Съвета насоки.
2. Управителният съвет заседава на равнище министри на отбраната на участващите държави-членки или техни представители. По принцип Управителният съвет провежда поне две заседания годишно на равнище министри на отбраната.
3. Ръководителят на Агенцията свиква и председателства заседанията на Управителния съвет. По искане на дадена участваща държава-членка ръководителят на Агенцията свиква заседание в едномесечен срок.
4. Ръководителят на Агенцията може да делегира правомощието да председателства заседанията на Управителния съвет на равнище представители на министрите на отбраната.
5. Управителният съвет може да провежда заседания в специфичен състав (като национални директори по въоръженията, директори на военни способности, директори за научни изследвания и технологии или директори по отбранителната политика).
6. На заседанията на Управителния съвет присъстват:
а)
изпълнителният директор на Агенцията, посочен в член 10 или негов представител,
б)
председателят на EUMC или негов представител,
в)
представители на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД).
7. Управителният съвет може да реши да покани по въпроси от общ интерес:
а)
генералния секретар на НАТО или негов представител,
б)
ръководителите/председателите на други договорености, групи или организации, чиято работа има отношение към работата на Агенцията (като например рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, OCCAR и ЕКА),
в)
според случая - представители на други трети страни.
Член 9
Задачи и правомощия на Управителния съвет
1. В рамките на дадените от Съвета насоки, посочени в член 4, параграф 1, Управителният съвет:
а)
одобрява докладите, които се представят на Съвета;
б)
на основата на проект, внесен от ръководителя на Агенцията и не по-късно от 31 декември всяка година, одобрява годишната работна програма на Агенцията за следващата година;
в)
приема общия бюджет на Агенцията не по-късно от 31 декември всяка година предвид стойностите в утвърдената от Съвета финансова рамка за Агенцията;
г)
одобрява създаването в рамките на Агенцията на ad hoc проекти или програми съгласно член 19;
д)
назначава изпълнителния директор и до двама негови заместници;
е)
взема решение на Агенцията да бъде възложено от една или повече държави-членки административното и финансовото управление на някои дейности в рамките на нейната компетентност съгласно член 17;
ж)
одобрява всяка препоръка до Съвета или Комисията;
з)
приема процедурен правилник на Агенцията;
и)
може да изменя финансовите разпоредби за изпълнението на общия бюджет на Агенцията;
й)
може да изменя правилата и разпоредбите, приложими към договорно наетия персонал и командированите национални експерти;
к)
определя техническите и финансовите договорености по отношение на участието или оттеглянето на държави-членки, посочено в член 1, параграф 4;
л)
приема указания относно постигането на административни договорености от ръководителя на Агенцията;
м)
одобрява ad hoc договорености, посочени в член 22, параграф 1;
н)
сключва административните договорености между Агенцията и трети страни, посочени в член 24, параграф 1;
о)
одобрява годишните отчети и счетоводния баланс;
п)
взема всички други необходими решения във връзка с изпълнението на мисията на Агенцията.
2. Освен когато е предвидено друго в настоящото решение, Управителният съвет взема решения с квалифицирано мнозинство. Гласовете на участващите държави-членки се претеглят съгласно член 16, параграфи 4 и 5 от ДЕС. В гласуването вземат участие само представителите на участващите държави-членки.
3. Ако представител на участваща държава-членка заяви в Управителния съвет, че поради важни причини, които излага, свързани с националната политика, възнамерява да се противопостави на приемането на решение, за което се изисква квалифицирано мнозинство, не се пристъпва към гласуване. Представителят може да отнесе въпроса чрез ръководителя на Агенцията до Съвета с оглед даване на насоки на Управителния съвет според случая. Алтернативният подход е Управителният съвет с квалифицирано мнозинство да вземе решение да отнесе въпроса до Съвета за решение. Съветът действа с единодушие.
4. По предложение на изпълнителния директор или на участваща държава-членка Управителният съвет може да вземе решение да създаде:
а)
комитети за подготовка на административни и бюджетни решения на Управителния съвет в състав от делегати на участващите държави-членки и представител на Комисията;
б)
специализирани комитети по конкретни въпроси в рамките на компетентността на Агенцията. Тези комитети са съставени от делегати на участващите държави-членки и освен ако Управителният съвет не реши друго - представител на Комисията.
В решението за създаване на такива комитети се посочват техният мандат и срок.
Член 10
Изпълнителен директор
1. Изпълнителният директор и неговият(те) заместник(ци) се назначават от Управителния съвет по предложение на ръководителя на Агенцията за тригодишен срок. Управителният съвет може да удължи този срок с две години. Изпълнителният директор и до двама негови заместници работят под ръководството на ръководителя на Агенцията и в съответствие с решенията на Управителния съвет.
2. Изпълнителният директор, подпомаган от своя(ите) заместник(ци), предприема всички необходими мерки, за да гарантира ефективността и ефикасността на работата на Агенцията. Изпълнителният директор отговаря за надзора и координацията на функционалните звена, за да осигури последователност в цялостната им работа. Изпълнителният директор ръководи персонала на Агенцията.
3. Изпълнителният директор отговаря за:
а)
осигуряване на изпълнението на годишната работна програма на Агенцията;
б)
подготовката на работата на Управителния съвет, особено проекта за годишна работна програма на Агенцията;
в)
изготвянето на проекта за годишен общ бюджет, който се представя на Управителния съвет;
г)
изготвянето на тригодишния работен план, който се представя на Управителния съвет;
д)
изготвянето на тригодишната финансова рамка, която се представя на Съвета;
е)
осигуряване на тясно сътрудничество с подготвителните органи на Съвета, особено КПС и EUMC, и предоставянето на информация;
ж)
изготвянето на докладите, посочени в член 4, параграф 2;
з)
изготвянето на отчета за приходите и разходите и изпълнението на общия бюджет на Агенцията и на бюджетите на ad hoc проекти или програми, поверени на Агенцията;
и)
текущото административно ръководство на Агенцията;
й)
всички аспекти на сигурността;
к)
всички въпроси във връзка с персонала.
4. В рамките на работната програма и общия бюджет на Агенцията изпълнителният директор има правомощия да сключва договори и да наема персонал. Изпълнителният директор е разпоредител с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на управляваните от Агенцията бюджети.
5. Изпълнителният директор се отчита пред Управителния съвет.
6. Изпълнителният директор е законният представител на Агенцията.
Член 11
Персонал
1. Персоналът на Агенцията, включващ изпълнителния директор, се състои от договорно наети и постоянни служители, подбрани сред кандидати от всички участващи държави-членки на възможно най-широка географска основа и от институциите на ЕС. Персоналът на Агенцията се подбира от изпълнителния директор в зависимост от съответните компетенции и експертни познания и чрез провеждане на справедливи и прозрачни конкурсни процедури. Изпълнителният директор предварително публикува данни за всички свободни длъжности и критериите за подбор. Във всички случаи набирането на персонал има за цел да осигури на Агенцията услугите на персонал с най-високо ниво на компетентност и ефикасност.
2. По предложение на изпълнителния директор и след консултация с Управителния съвет ръководителят на Агенцията назначава и подновява договорите на персонала на Агенцията на висше управленско ниво.
3. Персоналът на Агенцията се състои от:
а)
персонал, нает пряко от Агенцията на срочни договори, подбран сред граждани на участващите държави-членки. Съветът с единодушие е одобрил правилника, приложим за тази категория персонал (2). Управителният съвет, при необходимост, преразглежда и изменя правилника, когато последният предвижда това.
б)
национални експерти, командировани от участващите държави-членки на длъжности в организационната структура на Агенцията или за конкретни задачи и проекти. Съветът с единодушие е одобрил правилника, приложим за тази категория персонал (3). Управителният съвет, при необходимост, преразглежда и изменя правилника, когато последният предвижда това.
в)
длъжностни лица на Съюза, командировани в Агенцията за определен срок и/или за конкретни задачи или проекти според нуждите.
4. Съдът на Европейския съюз е компетентен при спорове между Агенцията и всяко лице, спрямо което се прилага правилникът за персонала на Агенцията.
ГЛАВА III
БЮДЖЕТНИ И ФИНАНСОВИ РАЗПОРЕДБИ
Член 12
Бюджетни принципи
1. Бюджетите, изготвени в евро, са актовете, които за всяка бюджетна година определят и разрешават всички приходи и разходи, управлявани от Агенцията.
2. Въведените в бюджета бюджетни кредити се разрешават за бюджетната година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември същата година.
3. За всеки бюджет приходната и разходната част трябва да бъдат балансирани. Всички приходи и разходи се въвеждат напълно в съответната бюджетна част без всякакви насрещни корекции.
4. Бюджетът съдържа диференцирани бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, и недиференцирани бюджетни кредити.
5. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през текущата бюджетна година. Задълженията, обаче, могат да бъдат поемани общо или на годишни вноски. Задълженията се записват по сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения.
6. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през текущата бюджетна година и/или през предходни бюджетни години. Плащанията се записват по сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
7. Приходите за една бюджетна година се записват в сметките за бюджетната година въз основа на събраните суми през бюджетната година.
8. Приходите и разходите не могат да бъдат изпълнени по друг начин, освен чрез разпределяне в съответния бюджетен ред и в рамките на бюджетните кредити, определени в него.
9. Бюджетните кредити се използват при спазване на принципа на добро финансово управление, и по-специално при спазване на принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
Член 13
Общ бюджет
1. До 31 март всяка година ръководителят на Агенцията представя на Управителния съвет цялостна прогноза на проекта за общ бюджет за следващата година, като зачита определените във финансовата рамка граници.
2. До 30 септември всяка година ръководителят на Агенцията предлага на Управителния съвет проекта за общ бюджет. Проектът включва:
а)
считаните за необходими бюджетни кредити:
i)
за покриване на текущите разходи на Агенцията, разходите за персонал и разходите за провеждане на срещи;
ii)
за осигуряване на външни консултации, главно за оперативен анализ, които имат съществено значение за изпълнението на задачите на Агенцията и за конкретни научни и технологични дейности в обща полза на всички участващи държави-членки, по-конкретно технически казуси и предварителни проучвания за осъществимост;
б)
прогноза за приходите, необходими за покриване на разходите.
3. Управителният съвет се стреми да гарантира, че бюджетните кредити, посочени в параграф 2, буква а), подточка ii), представляват значителен дял от общия размер на бюджетните кредити, посочени в параграф 2. Тези бюджетни кредити отразяват действителните потребности и осигуряват изпълнението на оперативната роля на Агенцията.
4. Проектът за общ бюджет се придружава от подробно щатно разписание на персонала и подробна обосновка.
5. Управителният съвет с единодушие може да вземе решение проектът за общ бюджет да включи и конкретен проект или програма, когато това очевидно е от обща полза за всички участващи държави-членки.
6. Бюджетните кредити се класифицират в дялове и глави, като разходите се обединяват по вид или цел и, според необходимостта, се подразделят в статии.
7. Всеки дял може да включва глава, озаглавена „Временни бюджетни кредити“. Тези бюджетни кредити се вписват в тази глава при наличието на несигурност, основана на сериозни съображения, относно размера на необходимите бюджетни кредити или възможността за изпълнение на вписаните кредити.
8. Приходите се състоят от:
а)
вноски, платими от участващите в Агенцията държави-членки въз основа на размера на брутния национален доход (БНД);
б)
други приходи.
Проектът за общ бюджет съдържа редове за целеви приходи и по възможност посочва предвидените по тях суми.
9. Управителният съвет приема проекта за общ бюджет до 31 декември всяка година в границите на финансовата рамка на Агенцията. При приемането, Управителният съвет се председателства от ръководителя на Агенцията или от посочен от ръководителя на Агенцията представител, или от поканен от ръководителя на Агенцията член на Управителния съвет. Изпълнителният директор обявява, че бюджетът е приет и нотифицира участващите държави-членки.
10. Ако в началото на дадена бюджетна година проектът за общ бюджет не е бил приет, то сума, равна на не повече от една дванадесета от бюджетните кредити за предходната бюджетна година, може да бъде изразходвана всеки месец по отношение на всяка глава или друго подразделение на бюджета. Тази разпоредба обаче не води до предоставяне на разположение на Агенцията на бюджетни кредити, които превишават една дванадесета от кредитите, предвидени в при изготвянето на проекта за общ бюджет. По предложение на изпълнителния директор Управителният съвет може с квалифицирано мнозинство да разреши да бъдат извършени разходи, надвишаващи тази една дванадесета, при условие че всички бюджетни кредити за текущата бюджетна година не надвишават тези за предходната бюджетна година. Изпълнителният директор може да отправи искане за вноските, необходими за покриване на разрешените по тази разпоредба бюджетни кредити, които са платими в рамките на 30 дни след отправяне на искането.
Член 14
Коригиращи бюджети
1. В случай на неизбежни, изключителни или непредвидени обстоятелства, изпълнителният директор може да предложи проект за коригиращ бюджет в границите, определени във финансовата рамка.
2. Проектът за коригиращ бюджет се изготвя, предлага и приема и се нотифицира в съответствие със същата процедура както за общия бюджет в границите, определени във финансовата рамка. Управителният съвет действа съобразно неотложността.
3. В случаите, когато определените във финансовата рамка граници се считат за недостатъчни поради изключителни и непредвидени обстоятелства и като се вземат предвид правилата, определени в член 13, параграфи 2 и 3, Управителният съвет представя коригиращ бюджет за приемане от Съвета, като взема решение с единодушие.
Член 15
Целеви приходи
1. Агенцията може да получава в общия си бюджет финансови вноски под формата на целеви приходи за специални цели, предназначени за покриване на разходи, различни от посочените в член 13, параграф 2, буква а), подточка i):
а)
от общия бюджет на Европейския съюз, като се решава поотделно за всеки случай, при пълно спазване на приложимите за него правила, процедури и процеси на вземане на решения;
б)
от държавите-членки, трети държави или други трети страни.
2. Целевите приходи могат да се използват само за конкретната цел, за която са предназначени.
Член 16
Вноски и възстановяване на суми
1. Определяне на вноските, когато е приложим размерът на БНД:
а)
Когато е приложим размерът на БНД, разбивката на вноските между държавите-членки, от които се изисква участие под формата на вноски, се определя в съответствие с размера на брутния национален продукт, както е посочено в член 41, параграф 2 от Договора за ЕС, и в съответствие с Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (4), или в съответствие с всяко друго решение на Съвета, което може да го замени.
б)
Данните за изчисляването на всяка вноска са данните от колоната „Собствен ресурс на база БНД“ от таблицата „Обобщение на финансирането на общия бюджет по видове собствени ресурси и по държави-членки“, приложена към последния бюджет на Европейския съюз. Дължимата от всяка държава-членка вноска е пропорционална на дела на БНД на съответната държава-членка в общия съвкупен БНД на държавите-членки, които дължат вноски.
2. Схема за плащане на вноските
а)
Вноските, предназначени за финансиране на общия бюджет на Агенцията, се заплащат от участващите държави-членки на три равни дяла - до 15 февруари, 15 юни и 15 октомври на съответната бюджетна година.
б)
Когато е приет коригиращ бюджет, необходимите вноски се заплащат от съответните държави-членки в рамките на 60 дни от отправяне на искането за вноски.
в)
Всяка държава-членка поема банковите такси във връзка с плащането на собствените си вноски.
г)
Ако годишният бюджет не е одобрен да края на ноември, по искане на държава-членка, Агенцията може да отправи отделно предварително искане за вноски от тази държава-членка.
Член 17
Управление на разходи от Агенцията от името на държави-членки
1. Управителният съвет, по предложение на изпълнителния директор или на държава-членка, може да реши, че Агенцията може да бъде натоварена от държавите-членки с административното и финансово управление на някои дейности в рамките на нейната компетентност.
2. В своето решение Управителният съвет може да упълномощи Агенцията да сключва договори от името на определени държави-членки. Той може да упълномощи Агенцията да събира необходимите средства от тези държави-членки предварително, за да изпълнява сключените договори.
Член 18
Изпълнение на бюджета
1. Финансовите разпоредби, приложими към общия бюджет на Агенцията, се приемат от Съвета с единодушие (5). Управителният съвет, с единодушие, преразглежда и изменя при необходимост тези разпоредби.
2. По предложение на изпълнителния директор при необходимост Управителният съвет приема правила за приложение във връзка с изпълнението и контрола на общия бюджет, по-специално по отношение на обществените поръчки, без да се нарушават съответните правила на ЕС. Управителният съвет гарантира по-конкретно, че изискванията за сигурност на доставките и защита на отбранителната тайна и правата върху интелектуалната собственост са надлежно взети предвид.
3. Предвидените в настоящия член финансови разпоредби и правила не се прилагат за ad hoc проекти и програми, посочени в членове 19 и 20.
ГЛАВА IV
AD HOC ПРОЕКТИ ИЛИ ПРОГРАМИ И СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ БЮДЖЕТИ
Член 19
Одобряване на ad hoc проекти или програми категория А (клауза за отказ) и свързаните с тях ad hoc бюджети
1. Една или повече участващи държави-членки или изпълнителният директор могат да представят пред Управителния съвет ad hoc проект или програма в рамките на компетентност на Агенцията, който предполага общо участие на участващите държави-членки. Управителният съвет се уведомява относно ad hoc бюджета във връзка с предложения проект или програма, ако има такъв, и относно потенциалния финансов принос на трети страни.
2. Всички участващи държави-членки по принцип имат принос. Те уведомяват изпълнителния директор относно своите намерения във връзка с това.
3. Управителният съвет одобрява създаването на ad hoc проект или програма.
4. Управителният съвет, по предложение на изпълнителния директор или на участваща държава-членка, може да вземе решение да сформира комитет за надзор на управлението и изпълнението на ad hoc проект или програма. Комитетът е съставен от делегати от всяка допринасяща държава-членка и от представител на Комисията, ако Съюзът има финансов принос за проекта или програмата. Решението на Управителния съвет уточнява мандата на комитета и срока, за който ще действа.
5. За всеки ad hoc проект или програма допринасящите държави-членки, заседаващи в рамките на Управителния съвет, одобряват:
а)
правилата, регулиращи управлението на проекта или програмата;
б)
при необходимост свързания с проекта или програмата ad hoc бюджет, формулата за разпределение на вноските и необходимите правила за изпълнение;
в)
участието на трети страни в комитета по параграф 4. Тяхното участие не засяга независимостта на Съюза при вземане на решения.
6. Когато Съюзът има финансов принос за ad hoc проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по параграф 5 при пълно спазване на процедурите за вземане на решения, приложими за общия бюджет на Европейския съюз.
Член 20
Одобряване на ad hoc проекти или програми категория Б (клауза за участие) и свързаните с тях ad hoc бюджети
1. Една или повече участващи държави-членки могат да уведомят Управителния съвет, че възнамеряват да създадат ad hoc проект или програма в рамките на компетентност на Агенцията и при необходимост свързан с тях ad hoc бюджет. Управителният съвет се уведомява относно ad hoc бюджета във връзка с предложения проект или програма, ако има такъв, относно необходимите човешки ресурси за проекта или програмата, ако е приложимо, и относно потенциалния финансов принос на трети страни.
2. С оглед на осигуряването на максимални възможности за сътрудничество, всички участващи държави-членки получават своевременно информация за ad hoc проекта или програмата, включително за основанието, на което участието може евентуално да се разшири, за да може всяка участваща държава да заяви интерес за присъединяване. Освен това инициаторът (инициаторите) на проекта или програмата полагат усилия да разширят членството си колкото е възможно. Участието се определя от инициаторите за всеки конкретен случай.
3. Впоследствие ad hoc проектът или програмата се разглежда като проект или програма на Агенцията, освен ако Управителният съвет не реши друго в едномесечен срок от получаването на посочената в параграф 1 информация.
4. Всяка участваща държава-членка, която на по-късен етап изяви желание за участие в ad hoc проект или програма, уведомява допринасящите държави-членки за своите намерения. В двумесечен срок от получаването на уведомлението допринасящите държави-членки вземат решение за участието на съответната държава-членка, като имат предвид основанието, посочено при информирането на държавите-членки за проекта или програмата.
5. Допринасящите държави-членки вземат решенията, необходими за създаването и изпълнението на ad hoc проект или програма и за свързания с тях бюджет, когато е необходимо. Когато Съюзът има финансов принос в такъв проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по настоящия параграф при пълно спазване на процедурите за вземане на решения, приложими за общия бюджет на Европейския съюз. Допринасящите държави-членки информират Управителния съвет по целесъобразност за развитието във връзка с такъв проект или програма.
Член 21
Вноски от общия бюджет на Европейския съюз в ad hoc бюджети
В ad hoc бюджети, предвидени за ad hoc проекти или програми по членове 19 и 20, могат да се правят вноски от общия бюджет на Европейския съюз.
Член 22
Участие на трети страни
1. Трети страни могат да имат финансово участие в конкретни ad hoc проекти или програми, създадени в съответствие с член 19 или 20, и в свързаните с тях бюджети. Управителният съвет, с квалифицирано мнозинство, одобрява при необходимост ad hoc договорености между Агенцията и третите страни за всеки конкретен проект или програма.
2. За проектите по член 19 допринасящите държави-членки, заседаващи в рамките на Управителния съвет, одобряват необходимите ред и условия във връзка с финансовия принос на съответните трети страни.
3. За проектите по член 20 допринасящите държави-членки вземат решения за всички необходими условия във връзка с финансовия принос на съответните трети страни.
4. Когато Съюзът има финансов принос в ad hoc проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по параграфи 2 и 3.
ГЛАВА V
ОТНОШЕНИЯ С КОМИСИЯТА
Член 23
Включване в дейността на Агенцията
1. Комисията е член на Управителния съвет без право на глас и е изцяло включена в дейността на Агенцията.
2. Комисията може също да участва в проекти и програми на Агенцията.
3. Агенцията установява необходимите административни договорености и работни отношения с Комисията, по-конкретно по отношение на обмена на експертен опит и консултации в областите, където дейностите на Съюза имат отношение към мисиите на Агенцията и дейностите на Агенцията са свързани с тези на Съюза.
4. Между Агенцията и Комисията или между допринасящите държави-членки и Комисията по взаимно съгласие се договарят за всеки конкретен случай необходимите условия за покриване на вноски от общия бюджет на Европейския съюз съгласно членове 15 и 21.
ГЛАВА VI
ОТНОШЕНИЯ С ТРЕТИ ДЪРЖАВИ, ОРГАНИЗАЦИИ И ОБРАЗУВАНИЯ
Член 24
Административни договорености и други въпроси
1. За целите на изпълнението на мисията си Агенцията може да сключва административни договорености с трети държави, организации и образувания. Договореностите обхващат, по-специално:
а)
принципа на взаимоотношенията между Агенцията и третата страна;
б)
предоставянето на консултации по въпроси, свързани с дейността на Агенцията;
в)
въпроси, свързани със сигурността.
При сключването на тези договорености Агенцията зачита единната институционална рамка и независимостта на ЕС при вземане на решения. Всяка договореност се сключва от Управителния съвет с единодушното одобрение на Съвета.
2. Агенцията развива тесни работни отношения с членовете на OCCAR и страните по рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, с оглед на евентуалното им включване в работата или на навременното усвояване на техните принципи и практики, по целесъобразност и взаимно съгласие.
3. Чрез прилагането на процедурите на механизма за развитие на способностите се осигурява реципрочност по отношение на прозрачността и последователно развитие в областта на способностите. Други работни отношения между Агенцията и съответните органи на НАТО се определят чрез административните договорености по параграф 1 при пълно зачитане на установената рамка на сътрудничество и посредством консултации между ЕС и НАТО.
4. В рамките на договореностите по параграф 1, Агенцията има право да установява работни отношения с организации и образувания, различни от посочените в параграфи 2 и 3, за да се улесни евентуалното участие в проектите и програмите.
5. В рамките на договореностите по параграф 1, Агенцията има право да установява работни отношения с трети държави, за да се улесни евентуалното участие в проекти и програми.
6. На бившите членове на Западноевропейската група по въоръженията, които не членуват в ЕС, се осигурява възможно най-голяма прозрачност по отношение на конкретните проекти и програми на Агенцията с оглед на евентуалното им участие, когато е целесъобразно. За тази цел се сформира консултативен комитет, който играе ролята на форум за обмен на мнения и информация по въпроси от общ интерес, попадащи в обхвата на мисията на Агенцията. Той се председателства от изпълнителния директор или негов представител. Консултативният комитет включва по един представител от всяка участваща държава-членка и представител на Комисията, както и представители на бившите членове на Западноевропейската група по въоръженията, които не членуват в ЕС, в съответствие с условията, които бъдат договорени с тях.
7. Други държави-членки на НАТО, които не членуват в ЕС, могат по тяхна молба да участват в консултативния комитет по параграф 6 в съответствие с условията, които бъдат договорени с тях.
8. Консултативният комитет по параграф 6 може да служи и като форум за диалог с трети страни по конкретни въпроси от взаимен интерес в рамките на компетентност на Агенцията и може да осигурява пълната информираност на членовете по развоя на събитията от общ интерес и по възможностите за бъдещо сътрудничество.
ГЛАВА VII
ДРУГИ РАЗПОРЕДБИ
Член 25
Привилегии и имунитети
Привилегиите и имунитетите на изпълнителния директор и на служителите на Агенцията са предвидени в Решението на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета относно привилегиите и имунитетите, предоставени на Европейската агенция по отбраната и на нейните служители, от 10 ноември 2004 г.
Привилегиите и имунитетите на Агенцията са предвидени в Протокол (№ 7) за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 26
Клауза за преразглеждане
Не по-късно от 14 юли 2014 г. ръководителят на Агенцията представя пред Управителния съвет доклад за изпълнението на настоящото решение с оглед евентуалното му преразглеждане от Съвета.
Член 27
Юридическа отговорност
1. Договорната отговорност на Агенцията се регламентира от приложимото за съответния договор законодателство.
2. Съдът на Европейския съюз е компетентен да се произнася по силата на всяка арбитражна клауза, съдържаща се в сключен от Агенцията договор.
3. Личната отговорност на служителите по отношение на Агенцията се определя от съответните правила, приложими за Агенцията.
Член 28
Достъп до документи
Правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (6) се прилага за документите, съхранявани от Агенцията.
Член 29
Сигурност
1. Агенцията прилага разпоредбите на Съвета относно сигурността, приети с Решение 2001/264/ЕО на Съвета (7).
2. Агенцията гарантира необходимата сигурност във външните комуникации.
Член 30
Езиков режим
Езиковият режим на Агенцията се определя от Съвета с единодушие.
Член 31
Отмяна на Съвместно действие 2004/551/ОВППС
Настоящото решение отменя и заменя Съвместно действие 2004/551/ОВППС за създаването на Европейска агенция по отбрана.
Член 32
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.
NÕUKOGU OTSUS 2011/411/ÜVJP,
12. juuli 2011,
milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/551/ÜVJP
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 42 ja 45
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu tuletab meelde, et Euroopa Kaitseagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi nõukogu 21. juuli 2004. aasta ühismeetmega 2004/551/ÜVJP (1) (edaspidi „ühismeede 2004/551/ÜVJP”), et toetada nõukogu ja liikmesriike nende püüdlustes parandada liidu kaitsevõimet kriisiohjamise valdkonnas ning toetada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat.
(2)
Euroopa Ülemkogu poolt 12. detsembril 2003 heakskiidetud Euroopa julgeolekustrateegia kohaselt on kaitseagentuuri loomine oluline samm paindlikumate ja tõhusamate Euroopa kaitseressursside arendamisel.
(3)
11. detsembri 2008. aasta Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruanne kiidab heaks agentuuri juhtiva rolli ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP/CSDP) võtmetähtsusega kaitsevõime väljatöötamise protsessis.
(4)
Ühismeede 2004/551/ÜVJP tuleks kehtetuks tunnistada ja asendada, et võtta arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi lepingu) muudatusi, mis tulenevad Lissaboni lepingust.
(5)
ELi lepingu artiklis 45 nähakse ette, et nõukogu võtab vastu otsuse, milles määratakse kindlaks agentuuri põhikiri, asukoht ja töökord, milles võetakse arvesse liikmesriikide tegelik osalemine agentuuri tegevuses.
(6)
Agentuur peaks aitama kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), eelkõige ÜJKP, rakendamisele.
(7)
Agentuuri struktuur peaks võimaldama agentuuril vastata Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide operatiivvajadustele ÜJKP raames ja vajadusel täita oma ülesandeid ning teha koostööd kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksustega.
(8)
Agentuur peaks looma tihedad töösuhted olemasolevate rühmituste ja organisatsioonidega, mis on loodud selliste kokkulepete raames nagu Letter of Intent raamkokkulepe (edaspidi „LoI raamkokkulepe”) ning samuti Organisation de Coopération conjointe en matière d’Armement (OCCAR) ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA).
(9)
Vastavalt ELi lepingu artikli 18 lõikele 2 peaks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) omama agentuuri struktuuris juhtivat rolli ja olema oluliseks lüliks agentuuri ja nõukogu vahel.
(10)
Täites oma poliitilise kontrolli ja poliitika kujundamise ülesandeid, peaks nõukogu välja andma agentuuri suunised.
(11)
Tulenevalt nende olemusest peab nõukogu ühehäälselt heaks kiitma artikli 4 lõikes 4 osutatud agentuuri finantsraamistiku vastuvõtmise ning agentuuri ja kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksuste vaheliste halduskokkulepete sõlmimise.
(12)
Agentuuri tööga seotud suuniste ja otsuste vastuvõtmisel peaks nõukogu kohtuma kaitseministrite tasemel.
(13)
Nõukogu poolt vastu võetud agentuuri tööga seotud suunised või otsused tuleks koostada ELi toimimise lepingu artiklis 240 sätestatud korras.
(14)
See ei tohiks mõjutada nõukogu ettevalmistavate ja nõuandvate organite, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 240 kohane alaliste esindajate komitee, ELi lepingu artikli 38 kohane poliitika- ja julgeolekukomitee ning Euroopa Liidu Sõjalise Komitee (ELSK), pädevust.
(15)
Agentuuriga seotud nõukogu otsuste ettevalmistamisel peaksid riikide relvastusdirektorid, võimete ala direktorid, teadusuuringute ja tehnoloogia direktorid ja kaitsepoliitika juhid saama aruandeid ja tegema koostööd nende pädevusse kuuluvates küsimustes.
(16)
Oma funktsioonide täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks peaks agentuuril olema iseseisev õigusvõime, säilitades samaaegselt tihedad sidemed nõukoguga ning austades täielikult Euroopa Liidu ja selle institutsioonide kohustusi.
(17)
Tuleks sätestada, et agentuuri hallatavatesse eelarvevahenditesse võib, iga üksikjuhtu eraldi kaaludes, Euroopa Liidu üldeelarvest vastu võtta rahalist toetust muude kulude, välja arvatud halduskulude katteks, võttes täielikult arvesse sellele kohaldatavaid eeskirju, menetlusi ja otsustamisprotsesse, kaasa arvatud ELi lepingu artikli 41 lõiget 2.
(18)
Olles avatud osalemiseks kõikidele liikmesriikidele, peaks agentuur võimaldama liikmesriikidel moodustada ad hoc projektide või programmide tarbeks asjakohaseid rühmi.
(19)
Tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 6 ja artikliga 46 ning kooskõlas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud ning ELi lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostööd käsitleva protokolliga (nr 10), peaks agentuur toetama alalise struktureeritud koostöö rakendamist.
(20)
Agentuuril peaksid olema otsustamismenetlused, mis võimaldaksid tal oma ülesandeid tõhusalt täita, respekteerides samaaegselt osalevate liikmesriikide riiklikke julgeoleku- ja kaitsepoliitikaid.
(21)
Agentuur peaks täitma oma ülesandeid, võttes täielikult arvesse ELi lepingu artiklit 40.
(22)
Agentuur peaks tegutsema täielikus kooskõlas nõukogu julgeolekustandardite ja eeskirjadega.
(23)
Kooskõlas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Seega ei ole käesolev otsus olema Taani suhtes siduv,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
1. PEATÜKK
AGENTUURI LOOMINE, MISSIOON JA ÜLESANDED
Artikkel 1
Loomine
1. Algselt nõukogu ühismeetmega 2004/551/ÜVJP loodud kaitsevõime arendamise, teadusuuringute, hangete ja relvastuse alane agentuur (edaspidi „Euroopa Kaitseagentuur” või „agentuur”) jätkab käesolevaga tegevust järgmiste sätete kohaselt.
2. Agentuur tegutseb nõukogu alluvuses, ÜVJP ja ÜJKP toetamiseks, Euroopa Liidu ühtses institutsioonilises raamistikus, piiramata ELi institutsioonide ja nõukogu organite kohustusi. Agentuuri missioon ei piira liidu muid pädevusi, võttes täielikult arvesse ELi lepingu artiklit 40.
3. Agentuuri töös võivad osaleda kõik ELi liikmesriigid, kes selleks soovi avaldavad. Loetakse, et liikmesriigid, kes käesoleva otsuse vastuvõtmise hetkel juba osalevad agentuuri töös, jätkavad osalevate liikmesriikidena.
4. Liikmesriik, kes soovib osaleda agentuuri töös pärast käesoleva otsuse jõustumist või soovib agentuurist välja astuda, teatab oma kavatsusest nõukogule ja teavitab kõrget esindajat. Selliseks osalemiseks või agentuurist väljaastumiseks vajaliku tehnilise ja rahalise korra määrab kindlaks artiklis 8 osutatud juhtorgan.
5. Agentuuri asukoht on Brüsselis.
Artikkel 2
Missioon
1. Agentuuri missiooniks on nõukogu ja liikmesriikide toetamine nende püüdlustes parandada ELi kaitsevõimet kriisiohjamise valdkonnas ja toetada ÜJKPd praegusel kujul ja sellisena, milliseks see kujuneb tulevikus.
2. Agentuur selgitab välja operatiivvajadused, edendab nende vajaduste rahuldamist tagavaid meetmeid, aitab kaasa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks mõeldud meetmete väljaselgitamisele ja vajaduse korral rakendamisele, osaleb Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika väljatöötamisel ning abistab nõukogu kaitsevõime täiustamise hindamisel.
3. Agentuuri missioon ei piira liikmesriikide pädevust kaitseküsimustes.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) osalevad liikmesriigid- agentuuri töös osalevad Euroopa Liidu liikmesriigid,
b) toetavad liikmesriigid- osalevad Euroopa Liidu liikmesriigid, kes agentuuri konkreetset projekti või programmi toetavad.
Artikkel 4
Poliitiline järelevalve ja nõukogule aruannete esitamise kord
1. Agentuur tegutseb nõukogu alluvuses ja poliitilise järelevalve all, esitab talle regulaarselt aruandeid ning saab temalt regulaarselt juhiseid.
2. Agentuur annab nõukogule regulaarselt aru oma tegevusest ning eelkõige:
a)
esitab nõukogule iga aasta novembris aruande agentuuri tegevusest kõnealusel aastal ning teeb ettepanekuid agentuuri järgmise aasta tööprogrammi ja eelarvevahendite kohta.
b)
tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö rajamise kohta, esitab nõukogule vähemalt kord aastas teavet agentuuri panuse kohta alalise struktureeritud koostöö alastesse hindamistegevusse, millele osutatakse artikli 5 lõike 3 punkti f alapunktis ii.
Agentuur annab nõukogule aegsasti informatsiooni oluliste küsimuste kohta, mis tuleb esitada otsustamiseks juhtorganile.
3. Tegutsedes ühehäälselt ja vajadusel poliitika- ja julgeolekukomitee või muu pädeva nõukogu organi nõuande põhjal, annab nõukogu igal aastal välja agentuuri tööalased suunised, eelkõige seoses tööprogrammiga. Agentuuri tööprogramm kehtestatakse nimetatud suuniste raames.
4. Nõukogu, tegutsedes ühehäälselt, kinnitab igal aastal agentuuri finantsraamistiku järgmiseks kolmeks aastaks. Kõnealune finantsraamistik sätestab agentuuri kolmeaastase töökavaga seotud kokkulepitud prioriteedid ning kujutab endast õiguslikult siduvat ülemmäära esimeseks aastaks ning planeerimisnumbreid teiseks ja kolmandaks aastaks. Agentuur esitab hiljemalt iga aasta 31. märtsiks finantsraamistiku eelnõu ja sellega seotud töökava juhtorganile arutamiseks.
5. Agentuur võib vajadusel esitada nõukogule ja komisjonile soovitusi oma missiooni elluviimiseks.
Artikkel 5
Funktsioonid ja ülesanded
1. Täites oma funktsioone ja ülesandeid, peab agentuur austama liidu ja ELi institutsioonide muid pädevusi.
2. Agentuuri funktsioonide ja ülesannete täitmine ei piira liikmesriikide pädevust kaitseküsimustes.
3. Nõukogu juhtimisel tegutseva agentuuri ülesandeks on:
a)
aidata liikmesriikidel määratleda nende kaitsevõimete alaseid eesmärke ja hinnata seda, kuidas liikmesriigid täidavad oma võimealaseid kohustusi, eelkõige:
i)
ELi tulevaste kaitsevõimevajaduste määratlemine koostöös pädevate nõukogu organitega, sealhulgas ELSKga, ning kasutades muu hulgas võimearendusmehhanismi (CDM) ja mis tahes sellele järgnevaid meetmeid;
ii)
võimearendusplaani (CDP) ja mis tahes sellele järgneva kava rakendamise koordineerimine;
iii)
muu hulgas võimearendusplaani (CDP) ning võimearendusmehhanismi (CDM) ja mis tahes sellele järgnevate meetmete alusel liikmesriikide võimealaste kohustuste täitmise hindamine liikmesriikide kokkulepitavate kriteeriumide kohaselt.
b)
Edendada operatiivvajaduste ühtlustamist ning tõhusate ja kokkusobivate hankemenetluste kasutuselevõtmist, eelkõige:
i)
sõjaliste nõuete ühtlustamise edendamise ja kooskõlastamisega;
ii)
kulutasuva ja efektiivse hanketegevuse edendamisega parimate hankemeetodite väljaselgitamise ja levitamise kaudu;
iii)
võimete arendamise ja hangete finantsprioriteetidele hinnangute andmisega.
c)
Pakkuda mitmepoolse osalusega projekte kaitsevõimetega seotud eesmärkide saavutamiseks ning tagada liikmesriikide programmide koordineerimine ja asjakohaste koostööprogrammide juhtimine, eelkõige:
i)
uute mitmepoolsete koostööprojektide edendamise ja kavandamisega;
ii)
ühistegevuste määratlemise ja kavandamisega operatiivtegevuse valdkonnas;
iii)
olemasolevate, liikmesriikide poolt rakendatud programmide kooskõlastamise nimel töötades;
iv)
liikmesriigi taotlusel konkreetsete programmide juhtimise osas vastutuse võtmisega;
v)
valmistades liikmesriikide taotlusel ette Relvastuskoostöö Organisatsiooni OCCAR juhitavaid programme või vajadusel muude kokkulepete kaudu.
d)
Toetada kaitsetehnoloogia alaseid uuringuid ning koordineerida ja kavandada ühisuuringuid ja tulevasi operatiivvajadusi rahuldavate tehniliste lahenduste väljatöötamist, eelkõige:
i)
teadusuuringute edendamisega, tehes vajadusel koostööd liidu teadustegevusega, et täita tulevasi julgeoleku- ja kaitsevõimetele esitatavaid nõudeid, tugevdades sellega Euroopa teadus- ja tööstuspotentsiaali kõnealuses valdkonnas;
ii)
edendades tõhusamalt ühist kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia alast tegevust;
iii)
kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia edendamisega uuringute ja projektide kaudu;
iv)
kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia lepingute haldamisega;
v)
koostöös komisjoniga, kaitsealaste või tsiviil- ja julgeolekualaste teadusuuringute programmide võimalikult suure vastastikuse täiendavuse ja koostoime tagamisega.
e)
Aidata määratleda ja vajaduse korral rakendada mis tahes kasulikke meetmeid kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks ja sõjaliste kulutuste tõhustamiseks, eelkõige:
i)
aidates kaasa rahvusvahelisele konkurentsile vastava Euroopa kaitsehangete turu loomisele, ilma et see piiraks siseturu eeskirju ja komisjoni pädevust kõnealuses valdkonnas;
ii)
asjakohase poliitika ja strateegiate arendamise kaudu, konsulteerides komisjoniga ja vajadusel tööstusharude esindajatega;
iii)
jätkates agentuuri ülesannete raames, ja konsulteerides komisjoniga, asjassepuutuva korra üleeuroopalist arendamist ja harmoneerimist.
f)
Tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta, toetada nimetatud koostööd, eelkõige:
i)
hõlbustades suuremate ühiste või Euroopa võimearenduse initsiatiivide elluviimist;
ii)
aidates kaasa osalevate liikmesriikide sõjalise võimsuse panuste korrapärasele hindamisele, eelkõige panuste hindamisele, mis on tehtud vastavuses tingimustega, mis on kehtestatud muu hulgas ELI lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud alalist struktureeritud koostööd käsitleva protokolli (nr 10) artikli 2 alusel, ja andes sellest aru vähemalt kord aastas.
Artikkel 6
Juriidiline staatus
Agentuuril on tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks juriidilise isiku staatus. Liikmesriigid tagavad, et agentuuril on kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt nende riikide õigusaktidele on juriidilistel isikutel. Eelkõige võib agentuur omandada või käsutada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks. Agentuuril on õigus sõlmida lepinguid eraõiguslike või avalik-õiguslike isikute või organisatsioonidega.
II PEATÜKK
AGENTUURI ORGANID JA PERSONAL
Artikkel 7
Agentuuri juht
1. Agentuuri juhiks on liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja).
2. Agentuuri juht vastutab agentuuri üldise korralduse ja toimimise eest ning tagab, et tegevjuht rakendab nõukogu poolt välja antud suuniseid ja juhtorgani otsuseid ning annab sellest aru agentuuri juhile.
3. Agentuuri juht esitab agentuuri auranded nõukogule vastavalt artikli 4 lõikele 2.
4. Agentuuri juht vastutab läbirääkimiste pidamise eest halduskokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ja muude organisatsioonide, ühenduste või üksustega, vastavalt juhtorgani poolt välja antud juhistele. Selliste juhtorgani poolt heaks kiidetud kokkulepete puhul vastutab agentuuri juht sobivate töösuhete loomise eest.
Artikkel 8
Juhtorgan
1. Agentuuri otsuseid tegevaks organiks on selle juhtorgan, kuhu kuulub igast osalevast liikmesriigist üks esindaja, kellel on asjaomase liikmesriigi valitsust siduvad volitused, ning komisjoni esindaja. Juhtorgan tegutseb nõukogu poolt välja antud suuniste raames.
2. Juhtorgan tuleb kokku osalevate liikmesriikide kaitseministrite või nende esindajate tasandil. Üldjuhul peab juhtorgan aastas vähemalt kaks koosolekut kaitseministrite tasandil.
3. Agentuuri juht kutsub juhtorgani koosoleku kokku ja juhatab seda. Osaleva liikmesriigi taotlusel kutsub agentuuri juht kokku koosoleku hiljemalt ühe kuu jooksul.
4. Agentuuri juht võib ministrite esindajate tasandil toimuva juhtorgani koosoleku juhtimise volitusi delegeerida.
5. Juhtorgan võib kokku tulla teatavas kindlas koosseisus (näiteks riikide relvastusdirektorid, võimete ala direktorid, kaitsealaste teadusuuringute juhid või kaitsepoliitika direktorid).
6. Juhtorgani koosolekutest võtavad osa:
a)
artiklis 10 osutatud agentuuri tegevjuht või tema esindaja,
b)
ELSK esimees või tema esindaja,
c)
Euroopa Liidu välisteenistuse (EEAS) esindajad.
7. Juhtorgan võib ühist huvi pakkuvates küsimuste käsitlemisel otsustada kutsuda koosolekule:
a)
NATO peasekretär või tema nimetatud esindaja,
b)
teiste agentuuri tööga seotud kokkulepete, rühmituste või organisatsioonide (näiteks need, mis on loodud LoI raamkokkuleppe raames ning samuti OCCAR ja ESA) juhte/juhatajaid,
c)
vastavalt vajadusele kolmandate isikute esindajaid.
Artikkel 9
Juhtorgani ülesanded ja volitused
1. Artikli 4 lõikes 1 osutatud nõukogu suuniste raames, juhtorgan:
a)
kiidab heaks nõukogule esitatavad aruanded;
b)
kinnitab agentuuri juhi esitatud eelnõu alusel hiljemalt iga aasta 31. detsembriks agentuuri järgmise aasta tööprogrammi;
c)
võtab agentuuri üldeelarve vastu hiljemalt iga aasta 31. detsembriks nõukogu poolt otsustatud agentuuri finantsraamistikus kehtestatud piirides;
d)
kiidab heaks agentuurisiseste ad hoc projektide või programmide loomise vastavalt artiklile 19;
e)
nimetab ametisse tegevjuhi ja kuni kaks asetäitjat;
f)
otsustab, et liikmesriik või liikmesriigid võivad agentuurile tema töövaldkonna piires ülesandeks teha teatud toimingute haldamise ja finantsjuhtimise vastavalt artiklile 17;
g)
kiidab heaks nõukogule või komisjonile esitatud soovitused;
h)
võtab vastu agentuuri töökorra;
i)
võib muuta agentuuri üldeelarve täitmise finantssätteid;
j)
võib muuta lepingulise personali ja agentuuri tööle lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavaid eeskirju ja määrusi;
k)
määrab kindlaks artikli 1 lõikes 4 osutatud liikmesriikide osalemist või väljaastumist puudutavad tehnilised ja rahalised kokkulepped;
l)
võtab vastu juhiseid agentuuri juhi poolt peetavateks halduskokkulepete alasteks läbirääkimisteks;
m)
kiidab heaks artikli 22 lõikes 1 osutatud ad hoc kokkulepped;
n)
sõlmib artikli 24 lõikes 1 osutatud agentuuri ja kolmandate isikute vahelise halduskokkuleppe;
o)
kiidab heaks aastaaruande ja bilansi;
p)
võtab vastu muid asjakohaseid agentuuri missiooni täitmisega seotud otsuseid.
2. Kui käesoleva otsusega ei ole ette nähtud teisiti, võtab juhtorgan otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Osalevate liikmesriikide hääli arvestatakse ELLi artikli 16 lõigetes 4 ja 5 sätestatud viisil. Hääletada saavad ainult osalevate liikmesriikide esindajad.
3. Kui juhtorganisse kuuluv osaleva liikmesriigi esindaja teatab, et ta kavatseb riikliku poliitikaga seotud tähtsatel ja esitatud põhjustel olla otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõtmise vastu, siis küsimust hääletusele ei panda. Kõnealune esindaja võib agentuuri juhi kaudu suunata küsimuse otsustamiseks nõukogule, et vajadusel juhtorganile suunised välja anda. Teise võimalusena võib juhtorgan kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada suunata küsimus otsustamiseks nõukogule. Nõukogu teeb otsused ühehäälselt.
4. Juhtorgan võib tegevjuhi või osaleva liikmesriigi ettepanekul otsustada moodustada:
a)
komiteesid juhtorgani haldus- ja eelarvealaste otsuste ettevalmistamiseks, mis koosnevad osalevate liikmesriikide delegaatidest ja komisjoni esindajast;
b)
agentuuri töövaldkonda kuuluvate eriküsimustega tegelevaid komiteesid. Nimetatud komiteed koosnevad osalevate liikmesriikide delegaatidest ja, kui juhtorgan ei ole teisiti otsustanud, komisjoni esindajast.
Selliste komiteede moodustamise otsuses määratakse kindlaks nende volitused ja tegutsemisaeg.
Artikkel 10
Tegevjuht
1. Tegevjuhi ja tema asetäitja(d) nimetab juhtorgan agentuuri juhi ettepanekul ametisse kolmeks aastaks. Juhtorgan võib ametiaega pikendada kahe aasta võrra. Tegevjuht ja kuni kaks asetäitjat tegutsevad agentuuri juhi alluvuses ja vastavalt juhtorgani otsustele.
2. Tegevjuht, keda abistab (abistavad) tema asetäitja(d), võtab kõik vajalikud meetmed agentuuri tõhusa ja tulemusliku töö tagamiseks. Tegevjuht vastutab funktsionaalsete üksuste järelevalve ja koordineerimise eest, et tagada nende töö ühtsus. Tegevjuht on agentuuri personali eesotsas.
3. Tegevjuht vastutab järgmiste valdkondade eest:
a)
agentuuri iga-aastase tööprogrammi täitmine;
b)
juhtorgani töö ettevalmistamine, eelkõige agentuuri iga-aastase tööprogrammi eelnõu koostamine;
c)
juhtorganile esitatava aasta üldeelarve projekti ettevalmistamine;
d)
juhtorganile esitatava kolmeaastase töökava ettevalmistamine;
e)
juhtorganile esitatava kolmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine;
f)
nõukogu ettevalmistusorganitega, eelkõige poliitika- ja julgeolekukomitee ning ELSKga, tiheda koostöö ja neile teabe edastamise tagamine;
g)
artikli 4 lõikes 2 osutatud aruannete koostamine;
h)
tulude ja kulude kalkulatsiooni koostamine ning agentuuri üldeelarve ja agentuurile usaldatud ad hoc projektide või programmide eelarvete täitmine;
i)
agentuuri igapäevane juhtimine;
j)
kõik julgeolekuaspektid;
k)
kõik personaliküsimused.
4. Tegevjuht on volitatud sõlmima lepinguid ja värbama personali agentuuri tööprogrammi ja üldeelarve piires. Tegevjuht on eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab agentuuri hallatava eelarve täitmise eest.
5. Tegevjuht annab oma tegevusest aru juhtorganile.
6. Tegevjuht on agentuuri seadusjärgne esindaja.
Artikkel 11
Personal
1. Agentuuri personal, kelle hulka kuulub ka tegevjuht, jaguneb lepinguliseks ja põhikoosseisuliseks personaliks, kes palgatakse võimalikult laia geograafilise baasi alusel kõigist osalevatest liikmesriikidest pärit kandidaatide hulgast ning ELi institutsioonidest. Agentuuri personali valib tegevjuht vastavalt kandidaatide pädevusele ja teadmistele ning ausa ja läbipaistva konkursi tingimustes. Tegevjuht avalikustab eelnevalt üksikasjaliku teabe kõigi vabade ametikohtade ning valikuprotsessi asjaomaste tingimuste kohta. Kõikidel juhtudel lähtutakse töölevõtmisel eesmärgist saada agentuuri teenistusse võimalikult võimekas ja tõhus personal.
2. Agentuuri juht määrab tegevjuhi ettepanekul ning pärast juhtorganiga konsulteerimist ametisse agentuuri juhtivtöötajad ning uuendab nende lepinguid.
3. Agentuuri personali hulka kuuluvad:
a)
tähtajalise töölepinguga otse agentuuri poolt tööle võetud personal, kes on valitud osalevate liikmesriikide kodanike hulgast. Nõukogu on ühehäälselt otsustades kiitnud heaks sellisele personalile kohaldatavad eeskirjad (2). Juhtorgan vaatab eeskirjad läbi ja muudab neid vajadusel kui juhtorganile on eeskirjadega selline õigus ette nähtud;
b)
osalevate riikide poolt agentuuri struktuuris asuvatele ametikohtadele või konkreetsete ülesannete ja projektide raames lähetatud eksperdid. Nõukogu on ühehäälselt otsustades kiitnud heaks sellisele personalile kohaldatavad eeskirjad (3). Juhtorgan vaatab eeskirjad läbi ja muudab neid vajadusel kui juhtorganile on eeskirjadega selline õigus ette nähtud;
c)
liidu ametnikud, kes on lähetatud agentuuri vastavalt vajadusele kas kindlaks ajavahemikuks ja/või konkreetsete ülesannete või projektide raames.
4. Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama kõik vaidlused agentuuri ja agentuuri personalieeskirjadega hõlmatud isikute vahel.
III PEATÜKK
EELARVE JA FINANTSEESKIRJAD
Artikkel 12
Eelarvepõhimõtted
1. Eurodes koostatud eelarve sätestab ja kinnitab igaks eelarveaastaks kõik agentuuri hallatavad tulud ja kulud.
2. Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kinnitatakse üheks eelarveaastaks, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.
3. Iga eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. Kõik tulud ja kulud kirjendatakse asjakohasesse eelarvesse täies mahus neid vastastikku korrigeerimata.
4. Eelarve sisaldab liigendatud assigneeringuid, mis koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, ning liigendamata assigneeringuid.
5. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad jooksval eelarveaastal võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust. Kulukohustusi võib siiski teha tervikuna või aastaste osamaksetena. Kulukohustused kirjendatakse kontodele kuni 31. detsembrini võetud juriidiliste kulukohustuste alusel.
6. Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks. Maksed kirjendatakse kontodele kuni 31. detsembrini võetud eelarveliste kohustuste alusel.
7. Eelarveaasta tulud kirjendatakse vastava eelarveaasta kontodele nimetatud aasta jooksul laekunud summade alusel.
8. Tulusid tohib näidata ja kulusid teha ainult siis, kui need jaotatakse mõne eelarvejao alla ja selle alla kirjendatud assigneeringute piires.
9. Assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, milleks on säästlikkus, tõhusus ja mõjusus.
Artikkel 13
Üldeelarve
1. Agentuuri juht esitab juhtorganile iga aasta 31. märtsiks järgmise aasta üldeelarve projekti üldise kalkulatsiooni, arvestades finantsraamistikus esitatud planeerimisnumbreid.
2. Agentuuri juht esitab iga aasta 30. juuniks juhtorganile üldeelarve projekti. Projektis esitatakse:
a)
assigneeringud, mida on vaja:
i)
agentuuri jooksvateks, personali- ja koosolekukuludeks;
ii)
välisekspertide hankimiseks, eelkõige operatiivanalüüsiks, mis on oluline agentuuri ülesannete täitmise seisukohalt, ning konkreetseteks teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud tegevusteks kõikide osalevate liikmesriikide ühistes huvides, eelkõige tehniliste juhtumite lahendamiseks ja teostatavusuuringute eeluuringuteks.
b)
kulutuste katmiseks vajalikud prognoositavad tulud.
3. Juhtorgani ülesandeks on tagada, et lõike 2 punkti a alapunktis ii osundatud assigneeringud moodustavad märkimisväärse osa lõikes 2 osundatud assigneeringute kogusummast. Nimetatud assigneeringud peegeldavad tegelikke vajadusi ja võimaldavad agentuuri operatiivfunktsiooni teostamist.
4. Üldeelarve projektile lisatakse üksikasjalik ametikohtade loetelu ja üksikasjalikud põhjendused.
5. Juhtorgan võib ühehäälselt otsustada, et üldeelarve projekt hõlmab lisaks ka mõnda konkreetset projekti või programmi, kui see on selgelt kõigi osalevate liikmesriikide ühistes huvides.
6. Assigneeringud liigitatakse jagudesse ja peatükkidesse, rühmitades kulutused liikide või eesmärkide kaupa, jagades need vajadusel omakorda artikliteks.
7. Iga jagu võib sisaldada „määratlemata otstarbega assigneeringute” peatükki. Sellised assigneeringud kirjendatakse, kui eksisteerib tõsine alus kahelda vajalike assigneeringute summas või kirjendatud assigneeringute kasutamise ulatuses.
8. Tulud hõlmavad järgmist:
a)
agentuuris osalevate liikmesriikide poolt kogurahvatulu skaala alusel tasumisele kuuluvad osamaksud;
b)
muu tulu.
Üldeelarve projekt sisaldab ridu, millele on kirjendatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka ettenähtud summad.
9. Juhtorgan võtab üldeelarve projekti vastu iga aasta 31. detsembriks agentuuri finantsraamistiku raames. Selle käigus on juhtorgani eesistujaks agentuuri juht või tema poolt määratud esindaja või temalt selleks kutse saanud juhtorgani liige. Tegevjuht teatab eelarve vastuvõtmisest ja teavitab osalevaid liikmesriike.
10. Kui eelarveaasta alguses ei ole veel üldeelarve projekti vastu võetud, siis ei või üheski kuus kulutada suuremat summat kui üks kaheteistkümnendik eelneva eelarveaasta eelarveassigneeringutest ükskõik millise eelarvepeatüki või muu alajaotuse osas. See kord ei anna siiski agentuuri käsutusse assigneeringuid üle ühe kaheteistkümnendiku nendest, mis on ette nähtud üldeelarve projekti koostamise käigus. Juhtorgan võib tegevjuhi ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega heaks kiita ühte kaheteistkümnendikku eelarve osa ületavaid kulukohustusi tingimusel, et kõnealuse eelarveaasta eelarveassigneeringute kogusumma ei ületa eelmise eelarveaasta assigneeringute kogusummat. Tegevjuht võib nõuda selle sätte alusel lubatud assigneeringute katmiseks vajalikke osamakseid, mis tuleb tasuda 30 päeva jooksul alates osamaksunõude väljasaatmisest.
Artikkel 14
Paranduseelarved
1. Vältimatute, erandlike või ettenägematute asjaolude korral võib tegevjuht esitada paranduseelarve projekti, pidades kinni finantsraamistikus sätestatud piiridest.
2. Paranduseelarve projekt koostatakse, esitatakse ja võetakse vastu ning sellest teavitatakse üldeelarvega sarnase korra kohaselt, pidades kinni finantsraamistikus sätestatud piiridest. Juhtorgan võtab tegutsedes arvesse olukorra kiireloomulisust.
3. Juhtudel, kui finantsraamistikus sätestatud piire loetakse erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu ebapiisavateks, võttes samuti arvesse artikli 13 lõigetes 2 ja 3 sätestatud reegleid, esitab juhtorgan paranduseelarve nõukogule ühehäälseks vastuvõtmiseks.
Artikkel 15
Sihtotstarbeline tulu
1. Agentuur võib oma üldeelarvesse sihtotstarbelise tuluna vastu võtta rahalist toetust konkreetsel eesmärgil, et katta muid kulusid kui artikli 13 lõike 2 punktis a alapunktis i osutatud kulud:
a)
Euroopa Liidu üldeelarvest, võttes igal üksikjuhul eraldi täielikult arvesse sellele kohaldatavaid reegleid, menetlusi ja otsustusprotsessi;
b)
liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt ja muudelt kolmandatelt isikutelt.
2. Sihtotstarbelist tulu võib kasutada üksnes sellel konkreetsel otstarbel, milleks ta on määratud.
Artikkel 16
Osamaksud ja hüvitised
1. Osamaksete kindlaksmääramine kogurahvatulu skaala põhjal.
a)
Kui on võimalik kohaldada kogurahvatulu skaalat, määratakse osamaksukohuslaste liikmesriikide osamaksude jaotus kooskõlas ELLi artikli 41 lõikes 2 sätestatud rahvamajanduse kogutoodangu järgi määratud skaalaga ning kooskõlas nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsusega 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (4) või muu nõukogu otsusega, millega see võidakse tühistada.
b)
Iga osamaksu arvutamiseks kasutatakse Euroopa Liidu viimati vastu võetud eelarvele lisatud tabeli „Kokkuvõte üldeelarve rahastamisest omavahendite liikide ja liikmesriikide kaupa”„Kogurahvatulu omavahendite” veerus toodud andmeid. Iga osamaksukohuslase liikmesriigi osamaks on võrdeline selle liikmesriigi kogurahvatulu osaga osamaksukohuslaste liikmesriikide kogurahvatulude koondsummast.
2. Osamaksete tegemise ajakava
a)
Osalevad liikmesriigid teevad agentuuri üldeelarve rahastamiseks ettenähtud osamaksed kolme võrdse osamaksena asjakohase eelarveaasta 15. veebruariks, 15. juuniks ja 15. oktoobriks.
b)
Paranduseelarve vastuvõtmise korral teevad asjaomased liikmesriigid vajalikud osamaksed 60 päeva jooksul alates osamaksunõude väljasaatmisest.
c)
Iga liikmesriik tasub oma osamakse tegemisega seotud pangakulud.
d)
Kui aastaeelarvet enne novembrit heaks ei kiideta võib agentuur liikmesriigi taotlusel kutsuda nimetatud liikmesriiki ajutiselt üles osamakseid tegema.
Artikkel 17
Kulude juhtimine agentuuri poolt liikmesriikide nimel
1. Juhtorgan võib tegevjuhi või liikmesriigi ettepanekul otsustada, et liikmesriigid võivad agentuurile ülesandeks teha teatavate toimingute haldamise ja finantsjuhtimise agentuuri töövaldkonna piires.
2. Juhtorgan võib oma otsusega volitada agentuuri sõlmima lepinguid teatavate liikmesriikide nimel. Juhtorgan võib agentuuri volitada nendelt liikmesriikidelt eelnevalt vajalikke rahalisi vahendeid koguma, et sõlmitud lepingutest kinni pidada.
Artikkel 18
Eelarve täitmine
1. Agentuuri üldeelarvele kohaldatavad finantssätted on nõukogu võtnud vastu ühehäälselt (5). Juhtorgan vaatab finantssätted ühehäälselt läbi ja muudab neid vajadusel;
2. Juhtorgan võtab tegevjuhi ettepanekul vajadusel vastu üldeelarve täitmise ja kontrollimise rakenduseeskirjad, eelkõige riigihanke osas, ilma et see piiraks ELi vastavaid eeskirju. Juhtorgan tagab eelkõige, et varustamiskindlusele ning nii kaitsesaladuse kui intellektuaalomandi õiguste kaitsele kehtestatud nõudeid arvestatakse nõuetekohaselt.
3. Käesolevas artiklis osutatud finantssätteid ja -eeskirju ei kohaldata artiklites 19 ja 20 osundatud ad hoc projektidele ja programmidele.
IV PEATÜKK
AD HOC PROJEKTID VÕI PROGRAMMID JA SIHTEELARVED
Artikkel 19
A-kategooria (loobumisvõimalusega) ad hoc projektide või programmide ja nendega seotud sihteelarvete heakskiitmine
1. Üks või mitu osalevat liikmesriiki või tegevjuht võivad esitada juhtorganile agentuuri töövaldkonda kuuluva ad hoc projekti või programmi, mis eeldab osalevate liikmesriikide üldist osavõttu. Juhtorganit teavitatakse esitatud projekti või programmiga seotud sihteelarvest ning kolmandate isikute tõenäolisest panusest.
2. Kõik osalevad liikmesriigid annavad üldjuhul oma panuse. Nad teavitavad tegevjuhti oma vastavast kavatsusest.
3. Juhtorgan kiidab ad hoc projekti või programmi loomise heaks.
4. Juhtorgan võib tegevjuhi või osaleva liikmesriigi ettepanekul otsustada luua komitee nimetatud ad hoc projekti või programmi haldamise ja täitmise kontrollimiseks. Komitee koosneb iga toetava liikmesriigi delegaatidest ning komisjoni esindajast, juhul kui liit annab nimetatud projektile või programmile rahalist toetust. Juhtorgani otsuses täpsustatakse komitee volitused ja kestvus.
5. Ad hoc projekti või programmi puhul kiidavad juhtorganis kokku tulnud toetavad liikmesriigid heaks:
a)
nimetatud projekti või programmi haldamist reguleerivad eeskirjad;
b)
vajadusel nimetatud projekti või programmiga seotud sihteelarve, osamaksude aluse ja vajalikud rakenduseeskirjad;
c)
kolmandate isikute osaluse lõikes 4 nimetatud komitee töös. Nende osalus ei piira liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel.
6. Kui liit annab ad hoc projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa lõikes 5 osutatud otsustest tegutsedes täies kooskõlas liidu üldeelarvele kohaldatavate otsustusmenetlustega.
Artikkel 20
B-kategooria (liitumisvõimalusega) ad hoc projektide või programmide ja nendega seotud sihteelarvete heakskiitmine
1. Üks või mitu osalevat liikmesriiki võib teavitada juhtorganit oma kavatsusest luua agentuuri tegevusvaldkonda kuuluv ad hoc projekt või programm ning vajadusel sellega seotud sihteelarve. Juhtorganit teavitatakse esitatud projekti või programmi sihteelarvest, kui see on olemas, ja vajadusel sellise projekti või programmi inimressurssidest ning ka kolmandate isikute tõenäolisest panusest.
2. Koostöövõimaluste maksimeerimise huvides teavitatakse ad hoc projektist või programmist aegsasti kõiki osalevaid liikmesriike, sealhulgas osaluse võimaliku suurendamise alusest, et iga osalev liikmesriik saaks soovi korral üles näidata huvi projektiga liitumise vastu. Projekti või programmi algataja(d) püüavad neisse kaasata võimalikult suurel arvul osalejaid. Osaluse üle otsustavad algatajad igal üksikjuhtumil eraldi.
3. Seejärel käsitletakse ad hoc projekti või programmi kui agentuuri projekti või programmi, kui juhtorgan ei otsusta teisiti ühe kuu jooksul lõikes 1 osutatud teabe saamisest.
4. Osalev liikmesriik, kes soovib ad hoc projekti või programmiga liituda hilisemas etapis, teavitab toetavaid liikmesriike oma kavatsustest. Kahe kuu jooksul sellise teate saamisest otsustavad toetavad liikmesriigid omavahel asjaomase liikmesriigi osaluse üle, võttes asjakohaselt arvesse osalevatele liikmesriikidele nimetatud projektist või programmist teavitamisel esitatud alust.
5. Toetavad liikmesriigid võtavad vastu otsused, mis on vajalikud ad hoc projekti või programmi loomiseks ja teostamiseks, ning vajadusel sellega seotud eelarve. Kui liit annab sellisele projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa käesolevas lõikes osutatud otsustest tegutsedes täies kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarvele kohaldatavate otsustusmenetlustega. Toetavad liikmesriigid teavitavad vajadusel juhtorganit pidevalt sellise projekti või programmiga seotud arengutest.
Artikkel 21
Sihteelarvete rahaline toetamine Euroopa Liidu eelarvest
Euroopa Liidu üldeelarvest võib rahalist toetust anda sihteelarvetele, mis on loodud artiklites 19 ja 20 osutatud ad hoc projektide või programmide tarbeks.
Artikkel 22
Kolmandate isikute osalemine
1. Kolmandad isikud võivad toetada konkreetset vastavalt artiklitele 19 ja 20 loodud ad hoc projekti või programmi ning sellega seotud eelarvet. Vajadusel kiidab juhtorgan kvalifitseeritud häälteenamusega heaks agentuuri ja kolmandate isikute vahelise ajutise korra iga konkreetse projekti või programmi kohta.
2. Seoses artikli 19 alusel loodud projektidega kiidavad juhtorganis kokku tulnud toetavad liikmesriigid heaks vastavate kolmandate isikute toetust käsitleva vajaliku korra.
3. Seoses artikli 20 alusel loodud projektidega otsustavad toetavad liikmesriigid vastavate kolmandate isikute toetust käsitleva vajaliku korra.
4. Kui liit annab ad hoc projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa lõigetes 2 ja 3 osutatud otsuste tegemisest.
V PEATÜKK
SUHTED KOMISJONIGA
Artikkel 23
Seotus agentuuri tööga
1. Komisjon on juhtorgani hääleõiguseta liige ning on täiel määral kaasatud agentuuri töösse.
2. Komisjon võib samuti osaleda agentuuri projektides ja programmides.
3. Agentuur kehtestab komisjoniga vajaliku halduskorralduse ja töösuhted, eelkõige selleks, et vahetada asjatundlikke kogemusi ja soovitusi valdkondades, milles liidu tegevus omab tähtsust agentuuri missiooni seisukohalt ning milles agentuuri tegevus on oluline liidu tegevuseesmärkide seisukohalt.
4. Agentuuri ja komisjoni vahel või toetavate liikmesriikide ja komisjoni vahel kehtestatakse vastastikusel kokkuleppel vajalik kord artiklite 15 ja 21 alusel rahalise toetuse andmiseks Euroopa Liidu üldeelarvest iga üksikjuhtumit arvestades.
VI PEATÜKK
SUHTED KOLMANDATE RIIKIDE, ORGANISATSIOONIDE JA ÜKSUSTEGA
Artikkel 24
Halduskokkulepped ja muud küsimused
1. Oma tegevuseesmärkide täitmiseks võib agentuur sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksustega. Sellised halduskokkulepped hõlmavad eelkõige:
a)
agentuuri ja kolmanda isiku vaheliste suhete põhimõtteid;
b)
agentuuri tööga seotud küsimustes konsulteerimist käsitlevaid sätteid;
c)
julgeolekuküsimusi.
Seejuures austab agentuur EL ühtset institutsioonilist raamistikku ja sõltumatust otsuste tegemisel. Iga selline kokkulepe sõlmitakse juhtorgani poolt nõukogu ühehäälsel heakskiidul.
2. Agentuur loob tihedad töösuhted OCCARi ja LoI raamkokkuleppe raames loodud vastavate üksustega eesmärgiga vajadusel ning vastastikusel kokkuleppel õigeaegselt kaasata neid üksusi või võtta kasutusele nende põhimõtted ja tavad.
3. Võimete arendamise mehhanismi (CDM) menetluste kohaldamisega tagatakse võimete vastastikune läbipaistvus ja ühtne areng. Agentuuri ja NATO asjaomaste organite vahelised muud töösuhted määratletakse lõikes 1 osutatud halduskokkuleppes tegutsedes täies kooskõlas ELi ja NATO vahel kehtestatud koostöö- ja konsultatsiooniraamistikuga.
4. Agentuuril on õigus luua Lõikes 1 osutatud kokkulepete raames töösuhteid organisatsioonide ja üksustega, mida ei ole nimetatud lõigetes 2 ja 3, et hõlbustada nende võimalikku osalemist projektides ja programmides.
5. Agentuuril on õigus luua lõikes 1 osutatud kokkulepete raames töösuhteid kolmandate riikidega, et hõlbustada nende võimalikku osalemist eriprojektides ja -programmides.
6. Lääne-Euroopa relvastusgrupi ELi mittekuuluvatele endistele liikmetele tagatakse agentuuri eriprojektide ja -programmide võimalikult suur läbipaistvus, seoses nende asjakohase osalemisega nimetatud projektides ja programmides. Selleks luuakse nõuandekomitee, et anda võimalus seisukohtade ja teabe vahetamiseks agentuuri tegevusvaldkonda kuuluvates ühist huvi pakkuvates küsimustes. Komitee eesistujaks on tegevjuht või tema esindaja. Komiteesse kuuluvad üks esindaja igast osalevast liikmesriigist ja komisjoni esindaja ning WEAG ELi mittekuuluvate endiste liikmete esindajad, nendega kokkulepitava korra kohaselt.
7. Lõikes 6 osutatud nõuandekomitee tööst võivad taotluse alusel osa võtta ka teised ELi mittekuuluvad NATO liikmed nendega kokkulepitava korra kohaselt.
8. Lõikes 6 osutatud nõuandekomiteed võib kasutada ka kohana kolmandate isikutega dialoogi pidamiseks agentuuri pädevusse kuuluvates vastastikust huvi pakkuvates eriküsimustes ning tagamaks nende täieliku informeerituse arengutest ühist huvi pakkuvates küsimustes ja tulevase koostöö võimalustest.
VII PEATÜKK
MUUD SÄTTED
Artikkel 25
Privileegid ja immuniteedid
Tegevjuhi ja agentuuri personali privileegid ja immuniteedid on sätestatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 10. novembri 2004. aasta otsuses Euroopa Kaitseagentuurile ja selle personalile antud privileegide ja immuniteetide kohta.
Agentuuri privileegid ja immuniteedid on sätestatud ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta.
Artikkel 26
Läbivaatamisklausel
Agentuuri juht esitab hiljemalt 14. juuliks 2013 juhtorganile aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta, pidades silmas otsuse võimalikku läbivaatamist nõukogus.
Artikkel 27
Õiguslik vastutus
1. Agentuuri lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.
2. Euroopa Liidu Kohtul on pädevus vastavalt agentuuri sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.
3. Töötajate vastutust agentuuri ees reguleerivad agentuuri töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad.
Artikkel 28
Juurdepääs dokumentidele
Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (6) sätestatud eeskirju.
Artikkel 29
Turvalisus
1. Agentuur kohaldab nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (7) vastu võetud nõukogu julgeolekueeskirju.
2. Agentuur tagab oma välissuhtluses teabevahetuse nõuetekohase turvalisuse.
Artikkel 30
Keelte kasutamise kord
Agentuuri keelte kasutamise korra sätestab nõukogu ühehäälselt.
Artikkel 31
Ühismeetme 2004/551/ÜVJP kehtetuks tunnistamine
Käesolev otsus asendab ühismeedet 2004/551/ÜVJP Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta.
Artikkel 32
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 12. juuli 2011