РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 287/2011 НА СЪВЕТА
от 21 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2,5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕИО) № 2737/90 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“). С Решение 90/480/ЕИО (3) Комисията прие гаранции, предоставени от двама основни износители, за продукта, предмет на мерките.
(2)
След оттеглянето на гаранциите от страна на двамата засегнати китайски износители, с Регламент (ЕО) № 2286/94 (4) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт.
(3)
С Регламент (ЕО) № 610/95 (5) Съветът измени Регламент (ЕИО) № 2737/90 и наложи окончателно мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид. След преразглеждане, което бе започнато съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-долу „предишното разследване за преразглеждане“), с Регламент (ЕО) № 771/98 на Съвета (6) тези мерки бяха удължени за срок от още пет години.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 2268/2004 (7) Съветът наложи антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР.
(5)
С Регламент (ЕО) № 1275/2005 (8) Съветът измени определения обхват на продукта, така че да включва и волфрамов карбид, просто смесен с метален прах.
2. Искане за преразглеждане
(6)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (9) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 30 септември 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Европейската асоциация на металопроизводителите (Eurometaux) (наричана по-долу „заявителят“) от името на производители от Съюза, които съставляват съществен дял - в конкретния случай над 85 %, от общото производство на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид в Съюза.
(7)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и до повтаряне на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на процедура
(8)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 30 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (10) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), че открива процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-долу „разглежданият период“).
4.2. Засегнати от разследването страни
(10)
Комисията уведоми официално за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, производителите в държавата аналог и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, и до онези, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Отговори бяха получени от седем производители от Съюза, от един производител износител от КНР, от един производител износител от държавата аналог и от трима ползватели.
(13)
Нито един от вносителите не изпрати отговор във връзка с изготвянето на представителната извадка, не предостави информация на Комисията, нито заяви интереса си в хода на разследването. Тъй като само един производител износител от КНР се отзова, предоставяйки исканата информация, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, от една страна, и на интереса на Съюза, от друга страна. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., Санкт Петер, Австрия
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Гослар, Германия
-
Eurotungstène poudres S.A., Гренобъл, Франция
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Брунтал, Чешка република
-
Treibacher Industrie AG, Алтхофен, Австрия;
б)
държава аналог
-
Global Tungsten & Powders Corp., САЩ
в)
ползвател
-
Sandvik Hard Materials, Епинуз, Франция
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е: волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР и класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00.
(16)
Волфрамовият карбид, волфрамовият карбид, просто смесен с метален прах, и сплавите на волфрамов карбид са съединения на въглерод и волфрам, получени чрез топлинна обработка (в първия случай - чрез насищане с въглерод, а в третия - чрез сплавяне). Тези продукти са междинни и се използват при производството на твърдосплавни елементи, като режещи инструменти и износоустойчиви елементи от цементиран карбид, на износоустойчиви покрития, за свредла на инструменти за нефтени сондажи и минни изкопи, както и за дюзи и режещи пластини за изтегляне и коване на метали.
(17)
При настоящото разследване бе потвърдено, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителя износител на Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите характеристики, както и на видовете употреба с продукта, произвеждан от производителите от Съюза и продаван на пазара на Съюза, или с продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог, като поради тази причина те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали в момента има дъмпинг и ако е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга. Следва да се припомни, че в контекста на разследването по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(20)
На етапа на събирането на информация с оглед изготвяне на представителна извадка се оказа, че делът на единствения съдействащ китайски производител износител съставлява по-малко от 5 % от общия обем на износа от КНР за Съюза. Китайските органи и другите заинтересовани страни бяха уведомени за възможността да се приложи член 18 от основния регламент поради ниската степен на съдействие от страна на производителите износители. Комисията не получи никакъв отговор във връзка с това съобщение.
(21)
По-късно по време на разследването обаче в своя отговор на въпросника съдействащият производител износител поправи грешката, допусната при декларирането на осъществените от него експортни продажби за Съюза, като завиши данните за обема на своя износ за Съюза. Същевременно обемите на разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, бяха допълнително подложени на анализ въз основа на данни от Евростат. Вследствие на това и след проверка на отговорите на въпросника бе установено, че обемът на износа на съдействащия производител износител е много голям (11). Въз основа на тези констатации се стигна до заключението, че нивото на съдействие е високо.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като при предишните разследвания на нито един производител износител от КНР не бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(23)
В известието за започване на преразглеждане бе предвидено като подходяща държава аналог за целта на определянето на нормалната стойност за КНР да бъдат използвани САЩ. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си доколко този избор е подходящ. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване, като не бе установено наличието на нови или променени обстоятелства, които да обосноват евентуална промяна, нито на Комисията беше съобщено за такива обстоятелства. Счетено бе, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на нейния вътрешен пазар. Освен това един производител от САЩ се съгласи да съдейства в рамките на настоящото преразглеждане.
(24)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от съдействащия американски производител в държавата аналог, т.е. на основата на реално платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар на САЩ за видовете на продукта, за които бе установено, че са били продавани при обичайни търговски условия.
(26)
В резултат на това нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар за несвързани клиенти, осъществени от съдействащия производител в САЩ.
(27)
Най-напред бе определено дали осъществените от съдействащия американски производител общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те възлизат на 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени от съдействащия американски производител, бяха счетени за достатъчно представителни по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(28)
След това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта за сходния продукт, продаден на пазара на САЩ, бе определен делът на рентабилните продажби, осъществени на вътрешния пазар, на независими клиенти през РПП.
(29)
Тъй като обемът на рентабилните продажби на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби.
2.3. Експортна цена
(30)
Както бе обяснено по-горе, предвид факта, че делът на съдействащия производител износител съставлява над 90 % от общия обем на износа от КНР за Съюза, експортната цена бе проучена на основата на предоставените от този производител износител данни, т.е. надлежно коригираната реално платена или подлежаща на плащане цена на разглеждания продукт при продажбата му за износ за Съюза.
2.4. Сравнение
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид на разглеждания продукт на базата на цена франко завода, при същото равнище на търговия и същото равнище на данъчно облагане. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цената и сравнимостта на цената. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховка, банкови такси и опаковане. Освен това бе направена корекция от 5 % на експортната цена с цел отчитане на експортната такса, както и корекция на нормалната стойност с цел отчитане на данъка върху добавената стойност (ДДС).
2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен за всеки вид продукт на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП, възлизащ на над 80 %, т.е. на значително по-високо ниво, отколкото при последното разследване за преразглеждане (31 %). Точният дъмпингов марж не може да бъде разгласен поради съображения за поверителност. Изчисленията бяха направени на основата на данните, предоставени от един производител износител от КНР и един производител в държавата аналог. Разгласяването на дъмпинговия марж би позволило както на съдействащия производител износител от КНР, така и на производителя в държавата аналог да си направят изводи съответно за нормалната стойност и за експортната цена на другия, което би довело до явно нарушаване на правото на двете страни на поверителност на информацията.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Предварителна бележка
(33)
Включената в настоящия раздел информация е получена чрез анализ на данните, предоставени от съдействащия производител износител и от Евростат, както и на данните, посочени в искането за преразглеждане.
3.2. Свободен капацитет на китайските производители износители
(34)
Предоставените от съдействащия китайски производител износител данни за свободния капацитет бяха представени като стойности, завишени или намалени с 20 %, за да бъде спазена поверителността на информацията. Производственият капацитет на КНР през 2006 и 2007 г. е възлизал на около 21 000 тона, а през 2008 г. и РПП се е увеличил значително, достигайки около 35 000 тона, което представлява увеличение с над 80 % в рамките на разглеждания период. Може да се счита, че тези данни са по-скоро занижени, тъй като в искането за преразглеждане се посочва, че производственият капацитет възлиза на около 50 000 тона.
(35)
Освен това съдействащият производител износител отчете значително увеличение на капацитета през разглеждания период.
(36)
Въз основа на събраната по време на разследването информация бе установено, че общият производствен капацитет на Китай значително е надхвърлил действителното китайско производство (най-малко с 20 000 тона през 2008 г. и през РПП).
(37)
През РПП свободният капацитет на КНР е надвишавал шесткратно потреблението на Съюза (25 000 тона спрямо потребление на Съюза от 3 800 тона).
(38)
С оглед на горепосоченото е ясно, че при отсъствие на антидъмпингови мерки голяма част от наличния в КНР свободен капацитет би могъл да се използва за увеличаване на износа за Съюза.
(39)
Освен това представената по време на разследването информация сочи съществени нарушения на пазара на суровините, използвани за производството на разглеждания продукт. На първо място, за суровините са въведени квоти, предоставяни от китайските органи. На второ място, китайските органи ограничават достъпа до суровини посредством налагането на експортни такси и политики за намаление на ДДС, прилагани, както е посочено в съображение 31, и спрямо разглеждания продукт. Тези фактори представляват допълнителни елементи, които сочат, че в този случай е вероятно дъмпингът да продължи.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и експортни цени за трети държави
(40)
Предоставената от съдействащия износител информация за цените, която не може да бъде разгласена поради съображения за поверителност, сочи, че Съюзът със сигурност представлява интересен пазар за китайските производители износители. През разглеждания период цените, практикувани на пазарите на други трети държави, са били по-ниски (освен през 2007 г.) от цените, практикувани на пазара на Съюза (най-общо между 10 % и 20 % по-ниски в различните години през разглеждания период).
(41)
Поради тези причини може да се стигне до заключението, че що се отнася до цените, които могат да бъдат налагани, пазарът на ЕС определено представлява привлекателна алтернатива за китайските износители.
(42)
Въз основа на това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха имали стимул да насочат износа си към пазара на Съюза. Преобладаващите на пазара на Съюза по-високи цени биха позволили на тези производители износители да реализират по-големи маржове на печалба.
3.4. Заобикаляне на мерките
(43)
През 2005 г. обхватът на мерките бе разширен, така че в него да бъде включен допълнителен код по КН, тъй като бе установено, че китайските износители заобикалят мерките, като добавят към волфрамовия карбид на прах малки количества от друг метален прах (предимно кобалт) (12). Тази практика на заобикаляне на мерките, която бе потвърдена, е поредният елемент в подкрепа на заключението, че е вероятно дъмпингът да продължи. Тя е ясно доказателство за това, че европейският пазар е все така привлекателен за китайските производители износители, които - при отсъствието на антидъмпингови мерки - вероятно биха насочили по-големи количества волфрамов карбид към пазара на ЕС.
3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(44)
Направеният по-горе анализ показва, че вносът от КНР на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при много високи дъмпингови маржове. Като се имат предвид по-специално анализът на ценовите равнища на пазарите в ЕС и в други трети държави, както и наличният в КНР капацитет, може да се направи заключението, че, в случай че мерките бъдат премахнати, е вероятно дъмпингът да продължи.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Дефиниране на „промишлеността на Съюза“
(45)
На територията на Съюза сходният продукт се произвежда от седем дружества или групи от дружества.
(46)
Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителна бележка
(47)
Необходимо бе данните относно вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от КНР да бъдат представени чрез индексиране, за да се запази поверителността на информацията по силата на член 19 от основния регламент.
(48)
Що се отнася до обемите на вноса по код по TARIC 3824300010, поради включването на продукти, различни от разглеждания продукт, в данните за вноса, предоставени от Евростат на ниво код по КН (код по КН 3824 30 00), посоченият по-долу анализ бе направен въз основа на данните за вноса на ниво код по TARIC, допълнени с информация от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по TARIC се считат за поверителни, тъй като предоставената в тях информация е толкова подробна, че позволява идентифициране на страните. Поради тази причина някои данни са представени като стойности в интервал.
(49)
Данните за промишлеността на Съюза са получени от отговорите на въпросника, предоставени от седемте производители от Съюза.
3. Потребление на пазара на Съюза
(50)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за вноса.
(51)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е намаляло с 62 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. През РПП потреблението е намаляло с 63 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 1
Потребление
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
+
общ обем на вноса
1 766
1 885
2 303
755
+
производство на ЕС, продадено на пазара на ЕС
8 281
8 334
7 981
3 024
=
потребление
10 047
10 218
10 284
3 779
Годишно увеличение
2 %
1 %
-63 %
4. Обем, пазарен дял и цени на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(52)
Динамиката на обема, пазарните дялове и средните цени на дъмпинговия внос от КНР е посочена по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от КНР
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от разглежданата държава (в тонове)
Над 700
Над 700
Над 400
Над 60
Индекс (2006 г. = 100)
100
104
60
11
Пазарен дял на вноса от разглежданата държава
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Цени на вноса от разглежданата държава (в евро на тон)
25 622
21 883
22 434
22 110
Индекс (2006 г. = 100)
100
85
88
86
(53)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР е намалял с 89 % през разглеждания период и е достигнал ниво от около 80 тона през РПП. Пазарният му дял също е намалял от 7,1 % през 2006 г. на 2,1 % през РПП.
(54)
Това намаляване би могло да се обясни със значителното увеличение на вътрешното потребление в КНР през разглеждания период. Освен това изглежда, че китайските органи водят политика на опазване на ресурсите от волфрам на КНР чрез прилагането на система от експортни квоти и мита върху износа.
(55)
През разглеждания период цените на вноса от Китай са намалели с 14 %. Тази промяна е в съответствие с общата тенденция, наблюдавана и по отношение на цените на промишлеността на Съюза.
(56)
Сравнението също така показа, че вносът от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с над 10 % след приспадането на съществуващото антидъмпингово мито. Тези резултати съвпадат с резултатите, получени при последното разследване за преразглеждане (13).
5. Внос от други държави
(57)
Обемът на вноса от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други държави
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Внос от други държави (в тонове)
1 050
1 138
1 873
675
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
178
64
Пазарен дял на вноса от други държави
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Средна цена (в евро на тон)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
79
91
Пазарен дял на САЩ
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена (в евро на тон)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Пазарен дял на Южна Корея
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Средна цена (в евро на тон)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Вносът от трети държави е намалял с 36 % през разглеждания период. Той е следвал обща тенденция на пазара, предизвикана от свиването на потреблението (спад с 62 %), но не със същите темпове. Затова пазарният дял на този внос е нараснал от 10,5 % на 17,9 %. Въздействието на този внос обаче върху промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това е доказано в съображения 85-88 по-долу.
(59)
Следва да се отбележи, че през разглеждания период пазарният дял на Република Корея (наричана по-долу „Корея“) се е удвоил, като е достигнал 4,4 %. През разглеждания период средните цени на вноса от Корея са се понижили, въпреки че са продължили да бъдат по-високи от средната продажна цена на продажбите за износ на КНР.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, които оказват влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.1. Производство
(61)
Производството на промишлеността на Съюза първоначално се е увеличило с 5,8 % през 2007 г. и с 11,6 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., а след това рязко е намаляло през РПП - с 56 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производство
10 094
10 679
11 268
4 861
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
112
48
6.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(62)
Производственият капацитет се е увеличил с 10,8 % в периода между 2006 г. и РПП. Тъй като производството е намаляло, по-специално през РПП, в произтичащото използване на капацитета е отбелязано общо намаление от 57 % в периода между 2006 г. и РПП, като през РПП използването на капацитета е паднало до 39 %.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производствен капацитет
11 110
11 610
12 230
12 310
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
110
111
Използване на капацитета
91 %
92 %
92 %
39 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
101
43
6.3. Складови наличности
(63)
Нивото на складовите наличности в края на периода, с които е разполагала промишлеността на Съюза, се е увеличило с 20 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляло с 26 % през РПП.
Таблица 6
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Складови наличности в края на периода
1 714
1 808
2 054
1 514
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
120
88
6.4. Обем на продажбите
(64)
Продажбите, осъществени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти, леко са се увеличили в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие са намалели с 61 % в периода между 2008 г. и РПП. Обемът на продажбите се е увеличил през 2007 и 2008 г., но през РПП рязко е намалял. Това развитие е в съответствие с общата тенденция към спад в потреблението на пазара на Съюза.
Таблица 7
Продажби на несвързани клиенти
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
5 594
5 630
5 874
2 292
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
105
41
6.5. Пазарен дял
(65)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие се е увеличил с 4 процентни пункта между 2008 г. и РПП. Като цяло през разглеждания период е отбелязано увеличение от 5 процентни пункта.
Таблица 8
Пазарен дял на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на ЕС
56 %
55 %
57 %
61 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
103
109
6.6. Растеж
(66)
Тъй като спадът в продажбите е бил малко по-бавен от спада в потреблението, промишлеността на Съюза е успяла донякъде да увеличи пазарния си дял.
6.7. Трудова заетост
(67)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 17 % в периода между 2006 г. и РПП. При заетостта се наблюдава спад и в периода от 2006 г. до 2008 г., когато производството леко се е увеличило, което свидетелства за положените от промишлеността на Съюза усилия за повишаване на производителността. През РПП обаче резкият спад в производството е довел до силно влошаване на състоянието на заетостта.
Таблица 9
Трудова заетост
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средно (разглеждан период)
Общо заети лица
674
667
653
557
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
97
83
6.8. Производителност
(68)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като произведена продукция на заето лице годишно, се е повишила през 2007 и 2008 г. съответно със 7 % и 15 % в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляла с 49 % в периода между 2008 г. и РПП.
Таблица 10
Производителност
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове годишно на заето лице)
15
16
17
9
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
115
58
6.9. Продажни цени
(69)
През разглеждания период средната продажна цена франко завод на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза е следвала тенденция към намаление. Като цяло промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си с 15,4 % в периода между 2006 г. и РПП.
(70)
Както бе обяснено в съображения 55 и 56, цените на дъмпинговия внос от КНР са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП цените на продуктите, внасяни от КНР, са били с над 10 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единични цени на продажбите на Съюза (в евро на тон)
31 030
29 995
29 072
26 241
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
94
85
6.10. Възнаграждения
(71)
В периода между 2006 г. и РПП средното възнаграждение на заето лице се е увеличило с 4,8 %.
Таблица 12
Разходи за труд
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на заето лице
53 614
54 613
56 564
56 221
Индекс (2006 г. = 100)
100
102
106
105
6.11. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(72)
В периода между 2006 и 2008 г. годишният поток от инвестиции, направени от промишлеността на Съюза в разглеждания продукт, е нараснал с 18 %. Инвестициите в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили със 103 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 65 % в сравнение с 2008 г.
(73)
Инвестициите са били насочени предимно в изграждането на нови съоръжения за производството на волфрамов материал от употребявани материали и скрап. Наложило се е инвестициите да бъдат намалени поради следните причини: i) намаляването на общото ниво на производство на пазара на Съюза; ii) нарушенията на условията на пазара на суровините (вж. съображение 39); iii) икономическата криза.
(74)
През РПП не са били направени значителни инвестиции. Това до голяма степен може да бъде обяснено с икономическата криза, започнала през 2008 г. и достигнала връхната си точка по време на РПП, когато достъпът до нови капитали е бил по-труден от всякога.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
18 403
10 711
21 756
7 568
Индекс (2006 г. = 100)
100
58
118
41
6.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(75)
Благодарение, от една страна, на действащите антидъмпингови мерки, а от друга страна, на усилията, положени от промишлеността на Съюза за разнообразяване на източниците на суровини, в периода между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа положителни стойности на рентабилност, независимо от факта, че през този период рентабилността ѝ като цяло е намаляла с 26 %. През РПП обаче промишлеността на Съюза е постигнала значително по-слаби резултати, което свидетелства за известна уязвимост в това отношение.
(76)
През целия разглеждан период възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията по отношение на рентабилността.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС на несвързани клиенти (в процент от нетните продажби)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Паричен поток
(77)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който отразява способността на промишлеността да самофинансира дейността си, се е запазила положителна през периода, предмет на разследването. Между 2006 г. и РПП обаче е бил отбелязан спад с около 35 %.
Таблица 15
Паричен поток
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
36 125
39 868
44 102
23 540
Индекс (2006 г. = 100)
100
110
122
65
6.14. Размер на дъмпинговия марж
(78)
През РПП дъмпингът от страна на КНР е продължил на ниво, което значително надвишава сегашното ниво на мерките. Освен това, като се имат предвид нарушенията на условията на пазара на суровините, свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
6.15. Възстановяване от предишен дъмпинг
(79)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза до голяма степен е съумяла да се възстанови от такова въздействие благодарение на факта, че действащите антидъмпингови мерки са се оказали ефикасни. Икономическата криза обаче е прекратила този процес и е довела да задълбочаване на трудностите, пред които е изправена промишлеността на Съюза.
7. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(80)
Едновременно със свиването на потреблението в Съюза пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 7,1 на 2,1 % (вж. съображение 52). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от други трети държави. Както бе посочено в съображение 56 по-горе, на основата на изчисление, при което бе изключено антидъмпинговото мито, бе установено, че през РПП вносът от Китай е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 10,7 %. Следва да се припомни, че митническата ставка възлиза на 33 %. Следователно нивото на подбиване на цените свидетелства, от една страна, за ефикасността на действащите мита, а от друга страна - за необходимостта от запазване на мерките. В подкрепа на това заключение е и фактът, че констатираното подбиване на цените е на същото ниво, както при последното разследване за преразглеждане. Вследствие на това ценовото въздействие на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза е останало непроменено и, при липсата на доказателства в подкрепа на противното, е вероятно то да продължи.
7.2. Въздействие на икономическата криза
(81)
Поради изключително неблагоприятните икономически условия, които са преобладавали през РПП в отрасъла, използващ волфрам - надолу по веригата - и по-специално в отрасъла на стоманата и цементираните карбиди, който съставлява по-голямата част от потреблението на волфрам в Съюза, промишлеността на Съюза е намалила драстично производството и продажбите на разглеждания продукт.
(82)
Преди кризата дружествата, заети в отрасъла надолу по веригата, са разполагали с големи складови наличности на волфрам, които не са били подновени през РПП, което допълнително е засегнало нивото на производство на промишлеността на Съюза.
(83)
Поради намаляването на производството и поради капиталоемкостта на промишлеността на Съюза, т.е. необходимостта да се произвеждат определени количества, за да се поддържат ниски постоянните разходи за единица продукция, рентабилността е била сериозно засегната.
(84)
Анализът обаче на промишлеността на Съюза преди кризата доказва ефикасността на действащите антидъмпингови мерки. Разследването показа, че най-големите производители от Съюза са осъществявали съществени инвестиции, за да избегнат нарушенията на условията на пазара на суровините, като същевременно са били конкурентоспособни на пазара, като са запазили своите стабилни позиции.
7.3. Внос от други държави
(85)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 % - от около 1 500 тона през 2006 г. на 675 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 10,5 % през 2006 г. на 17,9 % през РПП. Средната цена на вноса от тези държави е намаляла с 8,9 % в периода между 2006 г. и РПП, като основните държави вносителки са били Южна Корея и САЩ.
(86)
През разглеждания период пазарният дял на вноса от Южна Корея се е удвоил (от 2,2 % на 4,4 %). Наличната информация обаче сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (с 6,6 %), но по-високи (с 9,8 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(87)
Пазарният дял на вноса от САЩ е намалял с 15,1 процентни пункта през разглеждания период (от 4,2 % до 3,6 %). Наличната информация сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и следователно - значително по-високи (с 31 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(88)
В заключение, вносът от Южна Корея и САЩ - които са сред най-големите вносители на волфрамов карбид в ЕС - не е могъл да окаже отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза основно поради съответните равнища на цените (подобни или дори по-високи от цените на промишлеността на Съюза), а що се отнася до САЩ - и поради намаляващия пазарен дял.
8. Заключение
(89)
Поради съществуващите ефективни антидъмпингови мита промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови до известна степен от въздействието на предишния вредоносен дъмпинг.
(90)
Въпреки това не може да се направи заключението, че вече не съществува риск за състоянието на промишлеността на Съюза. Макар през първите години на разглеждания период да е постигнато подобрение по почти всички показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза - като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци - в хода на разследването също така бе установено, че през РПП всички показатели за вреда са се влошили.
(91)
Независимо от факта, че спадът в търсенето през РПП би могъл отчасти да се обясни с икономическата криза, при разследването внимателно бе анализирано въздействието на ниските дъмпингови цени на износа от КНР върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(92)
Както е посочено в съображение 52, обемът на вноса от КНР действително е намалял в периода между 2006 г. и РПП. Цените на този внос са намалели с 14 % през същия период, което, при анализ от гледна точка на разглеждания четиригодишен период, точно отразява развитието на цените на промишлеността на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че значителното намаление на цената на дъмпинговия внос от Китай е станало между 2006 и 2007 г. (с 15 %), т.е. доста преди икономическата криза, в периода, когато промишлеността на Съюза е била в процес на възстановяване. След това цените на дъмпинговия внос от КНР са се стабилизирали и изглежда, че свързаното с финансовата криза намаление е било ограничено. Моментът, в който е станало значителното намаление на цените от страна на китайските износители (преди кризата), би могъл да се разглежда като доказателство за въвеждането от тяхна страна на по-целенасочена и агресивна ценова стратегия за подбиване на цените на промишлеността на Съюза. На практика ценовата разлика между китайските експортни цени и цените на промишлеността на Съюза е достигнала съответно 27 % през 2007 г. и 22,8 % през 2008 г.
(93)
През 2008 г. експортните цени от Китай, са били с 22,8 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП разликата е намаляла до 15,7 %. Поради резкия спад в потреблението производителите от Съюза са били принудени да намалят цените си, за да могат да запазят пазарния си дял.
(94)
Както е посочено в съображение 57, обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 %, в съответствие със спада в потреблението. Въпреки увеличението на пазарния дял въздействието на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това бе показано в съображение 88 по-горе.
(95)
Що се отнася до жизнеспособността на промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че събраните по време на разследването доказателства сочат, че при нормални пазарни условия промишлеността на Съюза е била конкурентоспособна спрямо вноса от трети държави, като дори когато цените на този внос са били по-ниски от цените на производителите от Съюза, разликата не е била толкова съществена, колкото спрямо цените на вноса от Китай, както това бе показано в съображения 85-88 по-горе.
(96)
Вследствие на подобреното състояние на промишлеността на Съюза през годините преди РПП, промишлеността е инвестирала в нови водещи технологии, за да може да произвежда разглеждания продукт от скрап и отчасти да заобиколи съществуващите нарушения на условията на пазара на суровините.
(97)
Като се имат предвид цялостното състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2006 г. до РПП, както и положителното развитие на някои показатели, свързани с промишлеността на Съюза, в заключение се счита, че на промишлеността на Съюза не е нанесена съществена вреда през разглеждания период. Поради това беше проучено дали съществува вероятност за повтаряне на вредата, в случай че се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(98)
Както бе описано в съображения 89-97, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови от нанесената ѝ вреда, но само до известна степен. В действителност, когато изключително високите нива на потребление в Съюза, отчетени през по-голямата част от разглеждания период, са намалели значително през РПП, промишлеността на Съюза се е оказала в несигурна и уязвима ситуация, като все още е била изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от КНР.
(99)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка, за да се установи дали съществува вероятност от повтаряне на вредата.
2. Обем и цени на износа от Китай за трети държави
(100)
Констатирано бе, че експортните цени на китайските продажби за пазарите на други трети държави също са били по-ниски от експортните цени, практикувани при износ за ЕС (най-общо с 10-20 % по-ниски през различните години в рамките на разглеждания период, освен през 2007 г.). Продажбите за износ от Китай в държави извън ЕС са съставлявали значителни количества, достигащи до над 80 % от неговия общия обем на експортните продажби. Поради това бе счетено, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, китайските производители износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(101)
Както това е описано в съображения 34-42, събраните по време на разследването данни сочат, че КНР разполага със значителен свободен капацитет. Установени бяха явни доказателства, които позволяват да се направи заключението, че при отсъствието на антидъмпингови мерки голяма част от този свободен капацитет би могла да бъде използвана за увеличаване на износа за Съюза. Това се потвърждава по-специално от факта, че няма данни, че пазарите на трети държави или вътрешният пазар биха могли да поемат допълнително производство от КНР.
4. Заключение
(102)
От дълги години промишлеността на Съюза изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос от Китай и в момента все още се намира в несигурна икономическа ситуация.
(103)
Както бе показано по-горе, промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови от дъмпинговия внос, практикуван от страна на КНР, благодарение на действащите антидъмпингови мерки. През РПП обаче тя се е оказала в трудна икономическа ситуация, дължаща се основно на икономическата криза. В този контекст, в случай че промишлеността на Съюза бъде изложена на нарастващ по обем дъмпингов внос на ниски цени от страна на разглежданата държава, това вероятно би довело до допълнително влошаване на ситуацията по отношение на продажбите, пазарния дял и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и до последващо влошаване на нейното финансово състояние.
(104)
Освен това, както е посочено в съображение 56 по-горе, бе констатирано, че фактът, че продажните цени, практикувани от китайските производители, подбиват цените на промишлеността на Съюза средно с близо 11 %, явно свидетелства за вероятността в случай на отсъствие на мерки китайските производители износители да изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза на цени, значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
(105)
С оглед на направените по време на разследването констатации, а именно - за свободния капацитет в КНР, за нарушенията на условията на пазара на суровините, за потенциала на производителите износители в разглежданата държава да увеличат и/или да пренасочат своите обеми на износ към пазара на Съюза, за практикуваната от КНР ценова политика в други трети държави, както и за привлекателността на пазара на Съюза, който е по-доходен - евентуална отмяна на мерките вероятно би довела до повтаряне на вредата. Този път вредата би била дори още по-сериозна, като се има предвид настоящата икономическа криза.
E. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(106)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(107)
Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(108)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на дъмпинга и повтаряне на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(109)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 89-97 по-горе, и в съответствие с доводите, произтичащи от анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 102-105, може да се приеме също така, че има вероятност от сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, в случай че се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече.
(110)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай би била в състояние да увеличи обема на своите продажби и, по всяка вероятност, своите продажни цени, като по този начин достигне необходимото ниво на възвръщаемост, което би ѝ позволило да продължи да инвестира в нови технологии за своите производствени съоръжения. За разлика от това прекратяването на мерките би преустановило възстановяването на промишлеността на Съюза, като сериозно би застрашило нейната жизнеспособност и в резултат на това би изложило на риск самото ѝ съществуване, като по този начин намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(111)
Един ползвател се отзова и предостави отговори на въпросника. Съдействащият ползвател заяви, че продължаването на мерките не би имало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив, би позволило на промишлеността надолу по веригата да разполага с по-голям брой доставчици, конкуриращи се при пазарни цени.
(112)
Следва да се припомни също така, че при предишните разследвания бе установено, че налагането на мерките няма да окаже значително въздействие върху ползвателите (14). Независимо от съществуването на мерките вносителите/ползвателите в Съюза са били в състояние да продължат да ползват като източник за своите доставки, inter alia, КНР. Не бяха представени никакви данни за трудности при намиране на алтернативни източници. Поради това се стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(113)
Може да се очаква продължаването на мерките да помогне на промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияе благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намали заплахата от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(114)
Освен това може да се очаква продължаването на мерките да бъде от полза за ползвателите/вносителите, като позволи запазването на голям брой доставчици на пазара на Съюза.
(115)
С оглед на гореизложения анализ се стига до заключението, че продължаването на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(116)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(117)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид, класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00 (15) (код по TARIC 3824300010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на митото, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза, преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1, е 33 %.
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 март 2011 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 287/2011,
21. märts 2011,
millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 2737/90 (2) on nõukogu kehtestanud Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Otsusega 90/480/EMÜ (3) on komisjon kiitnud heaks kahe peamise eksportija võetud kohustused seoses tootega, mille suhtes meetmeid kohaldatakse.
(2)
Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat loobusid oma kohustustest, kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 2286/94 (4) vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.
(3)
Määrusega (EÜ) nr 610/95 (5) on nõukogu muutnud määrust (EMÜ) nr 2737/90 ja kehtestanud 33 % suuruse lõpliku tollimaksu volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes. Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel algatatud läbivaatamist („varasema läbivaatamisega seotud uurimine”) pikendati neid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 771/98 (6) veel viie aasta võrra.
(4)
Määrusega (EÜ) nr 2268/2004 (7) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu.
(5)
Määrusega (EÜ) nr 1275/2005 (8) on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi.
2. Läbivaatamistaotlus
(6)
Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise (9) kohta, sai komisjon 30. septembril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa metalliliit (Eurometaux) (edaspidi „taotluse esitaja”) ELi tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 85 % Euroopa Liidus toodetava volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi kogutoodangust.
(7)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Algatamine
(8)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 30. detsembril 2009Euroopa Liidu Teatajas (10) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Uurimisperiood
(9)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(10)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja asjaga teadaolevalt seotud kasutajatele, võrdlusriigi tootjatele ja Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(11)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(12)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi seitsmelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi eksportivalt tootjalt ja kolmelt kasutajalt.
(13)
Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu raames, ei andnud komisjonile teavet ega teatanud endast uurimise käigus. Kuna küsitud teabe esitas ainult üks Hiina eksportiv tootja, ei olnud vaja valimit moodustada.
(14)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
a)
Liidu tootjad
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksamaa
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Prantsusmaa
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tšehhi Vabariik
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Austria
b)
Võrdlusriik
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA
c)
Kasutaja
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prantsusmaa
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(15)
Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode Hiinast pärit volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 alla.
(16)
Volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mida toodetakse termilise töötlemise abil (esimese puhul süsinikrikastamine ja kolmanda puhul sulatamine). Need tooted on vahesaadused, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallidele joonistamisel ja sepistamisel kasutatavates värvides ja terikutes.
(17)
Käesolev uurimine on kinnitanud, et eksportiva tootja valmistatud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve kui liidu tootjate valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigis toodetud ja seal müüdaval tootel ning seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(18)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas dumpingu toimumise korral võiks praeguste meetmete aegumine põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Tuletatakse meelde, et kõnealuse artikli kohases uurimises turumajanduslikku kohtlemist uuesti ei käsitleta.
(19)
Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.
(20)
Valimi moodustamise etapis näis, et ainuke koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esindab vähem kui 5 % liitu suunatud Hiina koguekspordist. Hiina ametiasutusi ja teisi huvitatud isikuid teavitati võimalusest, et eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud sellele teatele ühtki vastust.
(21)
Ent edasise uurimise käigus parandas koostööd teinud eksportiv tootja küsimustiku vastuses liitu suunatud eksportmüügiga seotud vea ning parandas liitu suunatud ekspordi mahu suuremaks. Paralleelselt analüüsiti Hiinast liitu eksporditud vaatlusaluse toote koguseid lähemalt Eurostati andmete põhjal. Selle tulemusena ja pärast küsimustiku vastuse kontrollimist tehti kindlaks, et koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordimaht oli väga suur (11). Nende tulemuste põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.
2. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriik
(22)
Kuna ühelegi Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati eelmistes uurimistes normaalväärtus Hiina puhul kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete põhjal.
(23)
Algatamisteates nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku sobivuse kohta märkusi esitama. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid. USAd kasutati ka esialgses uurimises võrdlusriigina ning ei olnud ilmnenud uusi või muutunud tingimusi, mis oleks andnud põhjust seda muuta, ja ka komisjonile ei olnud edastatud asjaomast teadet. Leiti, et USA on tüüpiline võrdlusturg, eeskätt USA omamaise turu avatust ja konkurentsivõimet silmas pidades. Lisaks nõustus üks USA tootja käesolevas läbivaatamises koostööd tegema.
(24)
Seepärast valiti käesolevas läbivaatamises turumajanduslikuks võrdlusriigiks USA.
2.2. Normaalväärtus
(25)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi USA koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tooteliikide eest makstud või makstavate hindade alusel.
(26)
Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.
(27)
Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Koostööd tegeva USA tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.
(28)
Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.
(29)
Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.
2.3. Ekspordihind
(30)
Nagu eespool selgitatud, langes koostööd teinud eksportiva tootja arvele rohkem kui 90 % Hiinast liitu saabuvast koguimpordist, mistõttu uuriti ekspordihinda selle eksportiva tootja esitatud andmete alusel, st liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstava ja nõuetekohaselt kohandatud hinna alusel.
2.4. Võrdlus
(31)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil, samal kaubandustasandil ja samal maksustamistasemel. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandusi tehti mereveo ja kodumaise veo-, kindlustus-, panga- ja pakendamiskulude osas. Lisaks tehti ekspordimaksu arvessevõtmiseks viieprotsendine kohandus ekspordihinna suhtes ja käibemaksu arvessevõtmiseks kohandus normaalväärtuse suhtes.
2.5. Dumpingumarginaal
(32)
Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt määrati dumpingumarginaal kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdluse põhjal kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas üle 80 % ulatuva dumpingu olemasolu uurimisperioodil, mis oli seega märkimisväärselt kõrgemal tasemel kui viimase uurimise ajal (31 %). Konfidentsiaalsusnõude tõttu ei ole võimalik avaldada täpset dumpingumarginaali. Arvutused on tehtud andmete põhjal, mille esitas üks Hiina eksportiv tootja ning üks võrdlusriigi tootja. Dumpingumarginaali avaldamine võimaldaks nii koostööd teinud Hiina eksportival tootjal kui ka võrdlusriigi tootjal tuletada vastastikku teineteise normaalväärtuse ja ekspordihinna, mille tagajärjel rikutaks selgelt mõlema poole õigust konfidentsiaalsusele.
3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Sissejuhatav märkus
(33)
Käesolevas punktis sisalduvad andmed on saadud koostööd teinud eksportiva tootja, Eurostati ja läbivaatamise taotlusega esitatud andmete alusel.
3.2. Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus
(34)
Koostööd teinud Hiina eksportiva tootja vaba tootmisvõimsuse andmed on esitatud kas 20 % väiksema või suuremana, et järgida konfidentsiaalsusnõuet. Hiina tootmisvõimsus oli ligikaudu 21 000 tonni 2006. ja 2007. aastal ning suurenes oluliselt ehk ligikaudu 35 000 tonnini 2008. aastal ja uurimisperioodil, mis tähendab vaatlusalusel perioodil suurenemist rohkem kui 80 %. Need on ettevaatlikud arvutused, sest läbivaatamise taotluses teatati 50 000 tonni lähedusse küündivast tootmisvõimsusest.
(35)
Lisaks teatas koostööd teinud eksportiv tootja tootmisvõimsuse olulisest suurenemisest vaatlusalusel perioodil.
(36)
Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ületas Hiina tootmise koguvõimsus Hiina tegelikku tootmist märkimisväärselt (vähemalt 20 000 tonniga 2008. aastal ja uurimisperioodil).
(37)
Uurimisperioodil oli Hiinas vaba tootmisvõimsus, mis vastas liidu tarbimise kuuekordsele mahule (25 000 tonni, samas kui liidu tarbimine on 3 800 tonni).
(38)
Eelnevat silmas pidades on selge, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa Hiina kasutamata toomisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks.
(39)
Pealegi osutas uurimise käigus esitatud teave olulistele moonutustele vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava tooraine turul. Esiteks kehtivad tooraine suhtes Hiina ametiasutuste antud kvoodid. Teiseks piiravad Hiina ametiasutused juurdepääsu toorainele ekspordimaksude kehtestamise ja käibemaksu tagastamise korra põhimõtetega, mida, nagu põhjenduses 31 märgitud, kohaldati ka vaatlusaluse toote suhtes. Muude asjaolude kõrval osutavad ka need tegurid dumpingu jätkumise tõenäosusele käesoleval juhul.
3.3. Liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad
(40)
Koostööd teinud eksportija esitatud hinnateave, mida ei saa avaldada, näitab, et Hiina eksportivad tootjad on liidu turust tõepoolest huvitatud. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (välja arvatud 2007. aastal) olid muudes kolmandates riikides saavutatud hinnad madalamad liidu suhtes kehtinud hindadest (umbkaudu 10-20 % madalamad vaatlusaluse perioodi eri aastatel).
(41)
Neil põhjustel võib järeldada, et saavutatavaid hindu silmas pidades on ELi turg Hiina eksportijate jaoks kindlasti atraktiivne alternatiiv.
(42)
Sel põhjusel on meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina eksportivatel tootjatel stiimul suunata oma eksport liidu turule. Liidu turu valdavalt kõrge hinnatase võimaldaks Hiina eksportivatel tootjatel saavutada paremaid kasumimarginaale.
3.4. Meetmetest kõrvalehoidmine
(43)
2005. aastal laiendati meetmete kohaldamisala veel ühe CN-koodi hõlmamisega, sest leiti, et Hiina eksportijad on meetmetest kõrvale hoidunud, lisades volframkarbiidi pulbrile väikestes kogustes teist metallipulbrit (peamiselt koobaltit) (12). See kinnitatud meetmetest kõrvalehoidmise viis on veel üks asjaolu, mis osutab dumpingu jätkumise tõenäosusele. See on selge tõend selle kohta, et Euroopa turg on endiselt atraktiivne Hiina eksportivate tootjate jaoks, kes dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suunaksid volframkarbiidi ELi tõenäoliselt suuremates kogustes.
3.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(44)
Eespoolne analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.
D. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tootmisharu määratlus
(45)
Liidus valmistab samasugust toodet seitse äriühingut või kontserni.
(46)
Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.
2. Sissejuhatavad märkused
(47)
Hiinast liitu imporditud vaatlusalust toodet käsitlevad andmed tuli esitada algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud kujul.
(48)
TARICi koodi 3824300010 alla kuuluva impordi koguste osas tuleb märkida, et kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi impordiandmed (CN-kood 3824 30 00) katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. TARICi andmed on konfidentsiaalsed, sest nende üksikasjalikkuse aste võimaldab asjaosalisi kindlaks teha. Seepärast on osa teavet esitatud vahemikena.
(49)
Liidu tootmisharu andmed saadi seitsme liidu tootja küsimustikuvastustest.
3. Tarbimine liidu turul
(50)
Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.
(51)
2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 62 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 63 % võrreldes 2008. aastaga.
Tabel 1
Tarbimine
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
+
koguimport
1 766
1 885
2 303
755
+
ELi turul müüdud ELi toodang
8 281
8 334
7 981
3 024
=
tarbimine
10 047
10 218
10 284
3 779
aastane kasv
2 %
1 %
-63 %
4. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht, turuosa ja hinnad
(52)
Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.
Tabel 2
Hiinast pärit import
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)
Rohkem kui 700
Rohkem kui 700
Rohkem kui 400
Rohkem kui 60
Indeks (2006 = 100)
100
104
60
11
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeks (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga vaatlusaluse toote import vähenes vaatlusalusel perioodil 89 % ja jõudis uurimisperioodil ligikaudu 80 tonni tasemeni. Selle turuosa langes 7,1 protsendilt 2006. aastal 2,1 protsendile uurimisperioodil.
(54)
Seda vähenemist võib seletada sellega, et vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine Hiina omamaisel turul oluliselt. Lisaks näib, et Hiina ametiasutuste eesmärk on ekspordikvootide ja eksporditariifide süsteemi kaudu säilitada Hiina volframiressursse.
(55)
Hiina impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 14 %. See areng peegeldab üldist suundumust, mida on täheldatud ka liidu tootmisharu hindade osas.
(56)
Samuti näitas võrdlus, et Hiinast pärit impordi hinnad olid pärast kehtiva dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10 % madalamad. Need tulemused on samad kui viimase läbivaatamisega seotud uurimise puhul (13).
5. Muudest riikidest pärit import
(57)
Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.
Tabel 3
Muudest riikidest pärit import
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Import muudest riikidest (tonnides)
1 050
1 138
1 873
675
Indeks (2006 = 100)
100
108
178
64
Muudest riikidest pärit impordi turuosa
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeks (2006 = 100)
100
97
79
91
USA turuosa
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Lõuna-Korea turuosa
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %. See järgis vähenevast tarbimisest (62 % langus) tingitud üldist turusuundumust, kuid teistsuguses tempos. Seega on kõnealuse impordi turuosa suurenenud 10,5 %-lt 17,9 %-le. Siiski ei saa pidada kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule negatiivseks, nagu on näidatud allpool põhjendustes 85-88.
(59)
Tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil Korea Vabariigi (edaspidi „Korea”) turuosa kahekordistus, ulatudes 4,4 %ni. Korea keskmised impordihinnad alanesid vaatlusalusel perioodil, ent jäid püsivalt kõrgemaks kui Hiina ekspordi keskmised müügihinnad.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(60)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
6.1. Tootmine
(61)
Liidu tootmisharu toodang suurenes esmalt 2006. aastaga võrreldes 5,8 % aastal 2007 ja 11,6 % aastal 2008 ning vähenes siis 2008. aastaga võrreldes uurimisperioodil järsult 56 %.
Tabel 4
Liidu kogutoodang
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
Toodang
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeks (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(62)
2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas tootmisvõimsus 10,8 %. Kuna toodang vähenes eeskätt uurimisperioodil, vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 57 % ning uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 39 % ulatuses.
Tabel 5
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
Tootmisvõimsus
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeks (2006 = 100)
100
105
110
111
Tootmisvõimsuse rakendamine
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeks (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Varud
(63)
Liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2006. aastaga võrreldes 2008. aastal 20 % ning vähenesid seejärel uurimisperioodil 26 %.
Tabel 6
Varud
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
Lõppvarud
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeks (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Müügimaht
(64)
Liidu tootmisharu müük liidu turu sõltumatutele klientidele kasvas aastatel 2006-2008 ning seejärel kahanes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 61 %. Müügimaht suurenes aastatel 2007 ja 2008, kuid uurimisperioodil vähenes järsult. See areng vastab liidu turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele.
Tabel 7
Müük sõltumatutele klientidele
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeks (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Turuosa
(65)
Liidu tootmisharu turuosa oli aastatel 2006-2008 üsna stabiilne ja suurenes seejärel 2008. aastast kuni uurimisperioodini neli protsendipunkti. Kokkuvõttes on see vaatlusalusel perioodil suurenenud viis protsendipunkti.
Tabel 8
ELi turuosa
2006
2007
2008
Uurimisperiood
ELi turuosa
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeks (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Kasv
(66)
Kuna müügi kahanemine oli pisut aeglasem kui tarbimise vähenemine, õnnestus ühenduse tootmisharul turuosa veidi juurde võita.
6.7. Tööhõive
(67)
Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. Tööhõive vähenes ka aastatel 2006-2008, kui tootmine veidi suurenes, mis näitab liidu tootmisharu tehtud jõupingutusi tootlikkuse parandamiseks. Uurimisperioodi ajal tingis aga toodangu järsk vähenemine tööhõive olukorra tunduva halvenemise.
Tabel 9
Tööhõive
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Keskmine (vaatlusalune periood)
Kogutööhõive
674
667
653
557
Indeks (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Tootlikkus
(68)
Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, suurenes 2006. aastaga võrreldes 2007. aastal 7 % ja 2008. aastal 15 % ning vähenes seejärel 49 % 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.
Tabel 10
Tootlikkus
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootlikkus (tonnides aastas ühe töötaja kohta)
15
16
17
9
Indeks (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Müügihinnad
(69)
Liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad müügil sõltumatutele klientidele liidu turul näitasid vaatlusalusel perioodil langustrendi. Kokkuvõttes pidi liidu tootmisharu oma hindu 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15,4 % langetama.
(70)
Nagu selgitatud põhjendustes 55 ja 56, järgisid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad samasugust trendi kui liidu tootmisharu omad, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes kogu aeg madalamad. Uurimisperioodil olid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10 % madalamad.
Tabel 11
Ühiku müügihind ELi turul
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Liidu müügi ühikuhinnad (eurot/tonn)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeks (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Töötasud
(71)
Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 4,8 %.
Tabel 12
Tööjõukulud
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tööjõukulud töötaja kohta aastas
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeks (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
(72)
Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas ajavahemikul 2006-2008 18 %. Aastate 2007 ja 2008 vahel kasvasid investeeringud 103 %. Seevastu uurimisperioodil vähenesid investeeringud võrreldes 2008. aastaga 65 %.
(73)
Investeeriti peamiselt uute tootmisseadmete ehitamisse, selleks et kasutatud materjalist ja vanametallist volframit toota. Investeeringuid tuli vähendada järgmistel põhjustel: i) üldine tootmise vähenemine liidu turul, ii) toorainega seotud moonutused (vt põhjendus 39), iii) majanduskriis.
(74)
Uurimisperioodil ei tehtud olulisi investeeringuid. Seda on suures osas võimalik seletada majanduskriisiga, mis algas 2008. aastal ja mille põhi jõudis kätte uurimisperioodi ajal, kui uue kapitali hankimine oli veelgi raskem.
Tabel 13
Investeeringud
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeks (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Tulusus ja investeeringute tasuvus
(75)
Osaliselt tänu kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele ja osaliselt tänu liidu tootmisharu jõupingutustele mitmekesistada tooraineallikaid, suutis liidu tootmisharu ajavahemikus 2006-2008 säilitada positiivse tulususe, isegi kui see kõnesoleval perioodil langes üldiselt 26 %. Siiski oli uurimisperioodil liidu tootmisharu tulemus palju kehvem, mis näitab selles suhtes teatavat ebakindlust.
(76)
Investeeringute tasuvuse trend kattus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul laias laastus tulususe omaga.
Tabel 14
Tulusus ja investeerinute tasuvus
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (protsent netomüügist)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Investeeringute tasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Rahavoog
(77)
Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis uuritava perioodi jooksul positiivsena. Siiski vähenes see 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes 35 %.
Tabel 15
Rahavoog
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Rahavoog (tuhandetes eurodes)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeks (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Dumpingumarginaali suurusjärk
(78)
Dumpingumüük Hiinast jätkus uurimisperioodil tasemel, mis on märkimisväärselt kõrgem praeguste meetmete tasemest. Võttes pealegi arvesse toorainega seotud moonutusi, Hiina vaba tootmisvõimsust ja Hiinast pärit impordi hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks.
6.15. Toibumine varasemast dumpingust
(79)
Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Jõuti järeldusele, et tal on õnnestunud sellisest mõjust suuremalt jaolt toibuda, arvestades asjaolu, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on osutunud tulemuslikuks. Kuid majanduskriis on selle protsessi peatanud ja liidu tootmisharu raskusi süvendanud.
7. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju
7.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(80)
Paralleelselt kahaneva tarbimisega liidus vähenes Hiina impordi turuosa 7,1 protsendilt 2,1 protsendile (vt põhjendus 52). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase. Nagu märgitud põhjenduses 56, olid dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamise järel arvutatud Hiina impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindadest 10,7 % madalamad. Tuletatakse meelde, et tollimaksumäär on 33 %. Järelikult näitab hindade allalöömise tase ühest küljest kehtivate tollimaksude tulemuslikkust ja teisest küljest vajadust jätkata meetmete kohaldamist. Seda järeldust toetab asjaolu, et hindade kindlakstehtud allalöömine oli samasugune kui viimases läbivaatamisega seotud uurimises. Seega oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharu hindadele jäänud samaks ning kuna puuduvad vastupidisele osutavad tõendid, on tõenäoline, et see mõju jääb püsima.
7.2. Majanduskriisi mõju
(81)
Kuna uurimisperioodil valitsesid volframi järgtööstuse sektoris väga halvad majandustingimused ja seda eelkõige terase ja kõvasulamite sektoris, mille arvele langeb põhiline osa volframi tarbimisest liidus, vähendas liidu tootmisharu drastiliselt vaatlusaluse toote tootmist ja müüki.
(82)
Enne majanduskriisi oli järgtööstuses tegutsevatel äriühingutel suured volframivarud, mida uurimisperioodil enam ei täiendatud, mis omakorda mõjutas tootmist liidu tootmisharus veelgi.
(83)
Kuna tootmine vähenes ja liidu tootmisharu puhul on tegemist kapitalimahuka tootmisharuga, mis peab seega tootma teatavas mahus, et hoida ühiku püsikulud madalal, mõjus see tulususele väga halvasti.
(84)
Siiski tõendab kriisieelse liidu tootmisharu analüüs kehtivate dumpinguvastaste meetmete tulemuslikkust. Uurimine näitas, et suurimad liidu tootjad tegid olulisi investeeringuid, et hoida ära toorainega seotud moonutused, ning olid samal ajal turul konkurentsivõimelised, säilitades seal hea positsiooni.
7.3. Muudest riikidest pärit import
(85)
Hinnanguliselt vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 36 % ehk 1 500 tonnilt 2006. aastal 675 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta 10,5 protsendilt uurimisperioodil 17,9 protsendile. Nende keskmine impordihind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 8,9 %. Peamised importivad riigid olid Lõuna-Korea ja USA.
(86)
Lõuna-Korea impordi turuosa kahekordistus vaatlusalusel perioodil (2,2 protsendilt 4,4 protsendile). Kuid kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad vaid veidi madalamad (6,6 %) liidu tootmisharu omadest, kuid kõrgemad (9,8 %) Hiinast pärit impordi hindadest.
(87)
USAst pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 15,1 protsendipunkti (4,2 protsendilt 3,6 protsendile). Kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad kõrgemad liidu tootmisharu omadest ja seega oluliselt kõrgemad (31 %) kui Hiinast pärit impordi hinnad.
(88)
Järelikult ei saanud suurimate volframkarbiidi ELi importijate hulgas Korea ja USA impordil olla negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale peamiselt nende hinnatasemete tõttu (samad või isegi kõrgemad hinnad kui liidu tootmisharul) ning USA puhul ka kahaneva turuosa tõttu.
8. Järeldus
(89)
Kehtivate tulemuslike dumpinguvastaste meetmete abil oli liidu tootmisharul võimalik eelneva kahjustava dumpingu mõjust teataval määral toibuda.
(90)
Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Kuigi peaaegu kõik kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootjate finantstulemustega, nimelt tulusus, investeeringute tasuvus ja rahavoog, paranesid vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel, näitas uurimine ka kõigi kahjunäitajate halvenemist uurimisperioodil.
(91)
Hoolimata sellest, et uurimisperioodi aegset nõudluse vähenemist sai osaliselt seostada majanduskriisiga, analüüsiti uurimise käigus hoolikalt Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga ekspordi mõju liidu tootmisharule.
(92)
Nagu märgitud põhjenduses 52, kahanesid Hiinast pärit impordi kogused 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tõepoolest. Kõnealuse impordi hinnad langesid samal perioodil 14 %, mis nelja-aastase vaatlusperioodi taustal peegeldavad liidu tootmisharu hindade arengut. On märkimisväärne, et Hiina impordi dumpinguhindade oluline langus toimus 2006. ja 2007. aasta vahel (15 %), st veel enne majanduskriisi ajal, kui liidu tootmisharus kestis toibumise protsess. Seejärel Hiina impordi dumpinguhinnad stabiliseerusid ning finantskriisiga seotud hinnalangus näib olevat piiratud. Hiina eksportijate (kriisieelse) olulise hindade langetamise ajastus võib osutada sellele, et nad võtsid kasutusele koondatud ja jõulise hinnastrateegia liidu tootmisharu hindade allalöömiseks. Hiina ekspordi ja liidu tootmisharu hindade vahe oli 27 % aastal 2007 ja 22,8 % aastal 2008.
(93)
2008. aastal olid Hiina ekspordi hinnad liidu tootmisharu omadest 22,8 % madalamad. Uurimisperioodil vähenes see vahe 15,7 %ni. Tarbimise järsu vähenemisega seoses pidid liidu tootjad turuosa hoidmiseks oma hindu alandama.
(94)
Nagu osutatud põhjenduses 57, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 36 %, mis vastas tarbimise vähenemisele. Kuigi turuosa suurenes, ei saa selle impordi mõju pidada liidu tootmisharule negatiivseks, nagu näidatud eespool põhjenduses 88.
(95)
Liidu tootmisharu elujõulisuse kohta tuleb märkida, et uurimise käigus kogutud tõendid näitasid, et liidu tootmisharu on olnud tavapärastes turutingimustes kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes konkurentsivõimeline ning isegi siis, kui hinnad olid madalamad liidu tootmisharu tootjate omadest, ei olnud see vahe nii silmapaistev kui Hiina hindade puhul, nagu on osutatud eespool põhjendustes 85-88.
(96)
Liidu tootmisharu olukorra paranemise tulemusena uurimisperioodile eelnenud aastatel investeeris tootmisharu uude tipptehnoloogiasse, et valmistada vaatlusalust toodet vanametallist ning et vältida kasutusel olevaid toorainega seotud moonutusi.
(97)
Võttes arvesse liidu tootmisharu ja Hiinast pärit impordiga seotud üldist olukorda 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõutakse liidu tootmisharu teatavate näitajate positiivset arengut silmas pidades järeldusele, et liidu tootmisharu ei kannatanud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda.
E. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(98)
Nagu põhjendustes 89-97 selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust toibuda, kuid seda ainult teataval määral. Kui vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud erakordne tarbimise tase uurimisperioodil oluliselt langes, oli liidu tootmisharu tõepoolest ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida mõjutas endistviisi negatiivselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import.
(99)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi eesmärgiga teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline.
2. Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi maht ja hinnad
(100)
Leiti, et Hiina ekspordi müügihinnad olid kolmandate riikide turgudel samuti madalamad ELi jaoks kehtinutest (umbkaudu 10-20 % madalamad eri aastatel kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2007. aastal). Hiina eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 80 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumise korral oleks Hiina tootjatel stiimul suunata eksport märkimisväärsetes kogustes kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule.
3. Vaba tootmisvõimsus Hiina turul
(101)
Nagu põhjendustes 34-42 kirjeldatud, näitasid uurimise käigus kogutud andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Leiti selgeid märke, mis osutasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest tootmisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. Seda kinnitab eeskätt asjaolu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaks veel rohkem Hiina toodangut vastu võtta.
4. Järeldus
(102)
Liidu tootmisharu on kannatanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel habras.
(103)
Nagu eespool kirjeldatud, õnnestus liidu tootmisharul toibuda Hiina dumpingu mõjust tänu kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Peamiselt majanduskriisi tõttu sattus tootmisharu uurimisperioodil siiski keerulisse olukorda Kui selles olukorras madala dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa müügi, turuosa ja müügihindade kahanemise ning tootmisharu finantsolukorra halvenemise.
(104)
Pealegi, nagu põhjenduses 56 märgitud, leiti ka, et liidu tootmisharu hindadest keskmiselt peaaegu 11 % madalamad Hiina tootjate müügihinnad näivad viitavat sellele, et meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad hakkavad eksportima vaatlusalust toodet liidu turule hindadega, mis on liidu tootmisharu omadest märkimisväärselt madalamad.
(105)
Arvestades uurimise käigus tehtud järeldusi, eeskätt neid, mis käsitlevad Hiina vaba tootmisvõimsust, tooraineturul kindlakstehtud moonutusi, asjaomase riigi eksportivate tootjate võimet ekspordimahtu liidu turule suurendada ja/või seda sinna ümber suunata, Hiina tootjate hinnakäitumist muudes kolmandates riikides ja tulutoovama liidu turu atraktiivsust, oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahju kordumine tõenäoline. Sellel oleks praegust majanduskriisi arvesse võttes veelgi raskemad tagajärjed.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(106)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
(107)
Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(108)
Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole konkreetsel juhul liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu huvid
(109)
Võttes arvesse eespool põhjendustes 89-97 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 102-105 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt.
(110)
Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline oma müügimahtu suurendama ja tõenäoliselt ka müügihindu tõstma, mis looks tootmisvahendite jaoks uude tehnoloogiasse investeerimise jätkamiseks vajaliku investeeringute tasuvuse taseme. Seevastu peataks meetmete lõpetamine liidu tootmisharu toibumise, mis ohustab suurel määral tootmisharu elujõulisust ja seab seega ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneb turul pakkumine ja konkurents.
3. Importijate/kasutajate huvid
(111)
Üks kasutaja andis endast teada ja esitas küsimustiku vastuse. Koostööd teinud kasutaja väitis, et meetmete jätkumine ei mõjuks konkurentsile liidu turul halvasti, vaid vastupidi - annaks järgtööstusele suurema valikuvõimaluse turuhindu kasutavate ja omavahel konkureerivate tarnijate vahel.
(112)
Meenutatakse, et eelmistes uurimistes leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid (14). Hoolimata meetmete kohaldamisest oli liidu importijatel/kasutajatel võimalik tooteid jätkuvalt muu hulgas Hiinast hankida. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.
4. Järeldus
(113)
Võib eeldada, et meetmete jätkamine aitab liidu tootmisharu, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele liidu turul ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu.
(114)
Lisaks võib eeldada, et meetmete jätkamisest on kasu kasutajatele/importijatele, kelle jaoks säilib liidu turul lai tarnijate valik.
(115)
Võttes arvesse esspoolset analüüsi, tehakse järeldus, et meetmete jätkamine ei ole liidu huvidega vastuolus.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(116)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(117)
Eespool esitatust tuleneb, et nagu algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud, tuleb Hiinast pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 (15) alla (TARICi kood 3824300010).
2. Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud toodete puhul 33 %.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. märts 2011