РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 139/2012 НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
за определяне на правилата за участие на предприятия, научноизследователски центрове и университети в непреките действия по Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия и за разпространение на резултатите от научните изследвания (2012-2013 г.)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално членове 7 и 10 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Научния и технически комитет,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
като взе предвид становището на Сметната палата,
като има предвид, че:
(1)
Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012-2013 г.) (наричана по-нататък „Рамковата програма“) бе приета с Решение 2012/93/Евратом на Съвета (3). Отговорност на Комисията е да гарантира изпълнението на Рамковата програма и специалните програми към нея, включително свързаните с тях финансови аспекти.
(2)
Рамковата програма следва да бъде изпълнявана в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (4) (наричан по-нататък „Финансовият регламент“) и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (5).
(3)
Рамковата програма следва да бъде изпълнявана също така в съответствие с правилата за държавната помощ, по-специално правилата за държавната помощ за научноизследователска и развойна дейност - понастоящем Рамката на Общността за държавната помощ за научноизследователска и развойна дейност и иновации (6).
(4)
В Рамковата програма са запазени общият обхват и принципи по отношение на Седмата рамкова програма на Общността, приета с Решение 2006/970/Евратом на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) за ядрени изследователски дейности и обучение (2007-2011 г.) (7).
(5)
Правилата за участието на предприятия, научноизследователски центрове и университети следва да осигурят съгласувана, изчерпателна и прозрачна рамка, която да гарантира възможно най-ефективното изпълнение, като се вземе предвид необходимостта от лесен достъп за всички участници посредством опростени процедури, в съответствие с принципа на пропорционалност.
(6)
Рамковата програма следва да използва инициативата на Комисията за опростяване на изпълнението на научноизследователските рамкови програми, включена в Решението C(2011) 174 на Комисията от 24 януари 2011 г. относно три мерки за опростяване на изпълнението на Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и Решение 2006/970/Евратом на Съвета. С посоченото решение на Комисията се изменя образецът на споразумение за безвъзмездни средства, приет с Решение 2006/970/Евратом.
(7)
Тези правила следва да продължат да улесняват използването на интелектуалната собственост, разработвана от участниците, като се взема предвид също така начинът, по който участникът може да е организиран на международно равнище, и същевременно се защитават законните интереси на другите участници и на Общността.
(8)
Рамковата програма следва да насърчава участие от най-отдалечените региони на Съюза, както и от широк спектър предприятия, научноизследователски центрове и университети.
(9)
Определението за микро-, малки и средни предприятия (МСП), дадено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (8), следва да се прилага с оглед гарантирането на съгласуваност и прозрачност.
(10)
Необходимо е да бъдат установени минималните условия за участие както като общо правило, така и за конкретните непреки действия по Рамковата програма.
(11)
Всеки правен субект следва да може да участва след изпълнение на минималните условия. Участието над и извън минимума следва да гарантира ефективното изпълнение на съответното непряко действие.
(12)
Международните организации, работещи за развитие на сътрудничеството в областта на ядрените изследвания и обучение в Европа и включващи основно държави-членки или асоциирани държави, следва да бъдат насърчавани да участват в Рамковата програма.
(13)
Следва да бъде предвидено също така участието на правни субекти, установени в трети държави, и участието на международни организации, както е предвидено в член 101 от Договора. Такова участие обаче следва да бъде обосновано с по-големия принос за постигане на целите на Рамковата програма.
(14)
В съответствие с член 198 от Договора правни субекти от неевропейските територии на държави-членки, които се намират под тяхна юрисдикция, се допускат за участие по Рамковата програма.
(15)
Необходимо е да бъдат установени условията за предоставяне на финансиране от Общността на участниците в непреките действия.
(16)
Необходимо е Комисията да установи правила и процедури в допълнение към тези, предвидени във Финансовия регламент и в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 и в настоящия регламент, за уреждане на представянето, оценката и подбора на предложения и отпускането на безвъзмездни средства, както и процедурите за обжалване от страна на участниците. По-специално, следва да се създадат правила, уреждащи използването на независими експерти.
(17)
Продължителността на Рамковата програма е ограничена до две години, докато Седмата рамкова програма на Съюза, приета с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (9), със сходни правила с тези на Седмата рамкова програма на Общността, ще бъде в сила успоредно с нея до края на 2013 г. Следователно е целесъобразно да се приложат правила, подобни на тези за Седмата рамкова програма на Съюза, и да се избегнат съществените промени за участниците.
(18)
Комисията следва да установи правила и процедури по Рамковата програма в допълнение на предвидените във Финансовия регламент и в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, за уреждане на оценката на правната и финансова жизнеспособност на участниците в непреки действия по Рамковата програма. Тези правила следва да осигурят правилния баланс между защитата на финансовите интереси на Съюза и опростяването и улесняването на участието на правни субекти в Рамковата програма. С цел да се гарантира последователна проверка на съществуването и правния статус на участниците в непреките дейности, както и техните оперативни и финансови възможности, и с оглед да се избегнат съществените промени за участниците, е препоръчително по отношение на Рамковата програма да се прилагат Правилата за гарантиране на последователна проверка на съществуването и правния статус, както и на оперативните и финансови възможности на участниците в непреките действия, подкрепяни под формата на безвъзмездни средства по Седмата рамкова програма на Съюза и по Седмата рамкова програма на Общността, приети с Решение на Комисията C(2007) 2466 от 13 юни 2007 г.
(19)
В този контекст Финансовият регламент, Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 и Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (10) уреждат, наред с другото, защитата на финансовите интереси на Съюза, борбата срещу измамите и нередностите, процедурите за събиране на суми, дължими на Комисията, изключването от процедури за сключване на договори и предоставяне на безвъзмездни средства и свързаните с това санкции, одити, проверки и инспекции от Комисията и от Сметната палата.
(20)
Финансовото участие на Общността следва да бъде получавано от участниците без необосновано закъснение.
(21)
Споразуменията, сключени за всяко действие, следва да предвиждат надзор и финансов контрол от Комисията или от представител, упълномощен от Комисията, както и одити от Сметната палата и проверки на място, извършвани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), в съответствие с процедурите, установени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (11).
(22)
Комисията следва да наблюдава както непреките действия, извършвани по Рамковата програма, така и тези по Рамковата програма и специалните програми към нея. За да се осигури ефективен и съгласуван мониторинг и оценка на изпълнението на непреките действия, Комисията следва да изгради и поддържа подходяща информационна система.
(23)
Рамковата програма следва да отразява и спомага за утвърждаването на общите принципи, определени в Препоръка 2005/251/ЕО на Комисията от 11 март 2005 г. относно Европейската харта на научните работници, и в Етичния кодекс за наемане на научни работници (12), като отчита техния доброволен характер.
(24)
Правилата, които уреждат разпространението на резултатите от научните изследвания, следва да гарантират, че когато е целесъобразно участниците защитават интелектуалната собственост, възникнала при действията, използват и разпространяват тези резултати.
(25)
При зачитане на правата на притежателите на интелектуална собственост, тези правила следва да бъдат разработени по такъв начин, че да гарантират, че участниците и, където е целесъобразно, свързаните с тях правни субекти, установени в държава-членка или асоциирана държава, имат достъп до информация, която внасят в проекта, и до знания, получени от научноизследователската работа, извършвана по проекта, до обема, необходим за провеждане на научноизследователската работа или за използване на получените знания.
(26)
„Гаранционният фонд за участниците“, създаден по Седмата рамкова програма на Общността и управляван от Комисията, следва да продължи да работи и да покрива дължимите и невъзстановени суми от неизпълняващи задълженията си партньори по Рамковата програма. Създаването на такъв фонд е насърчило опростяването и улесняването на участието, едновременно със съблюдаването на финансовите интереси на Съюза по начин, който е целесъобразен и за Рамковата програма.
(27)
Участието на Общността в съвместно предприятие, създадено съгласно членове 45-51 от Договора, не попада в приложното поле на настоящия регламент.
(28)
Настоящият регламент зачита основните права и спазва принципите, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз.
(29)
В съответствие с Финансовия регламент Общността следва да предоставя финансова помощ, inter alia, чрез обществени поръчки, под формата на цена за стоки или услуги, установени с договор или подбрани въз основа на покани за участие в тръжна процедура, безвъзмездни средства, вноски в дадена организация под формата на членски внос и хонорари на независими експерти,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
УВОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент установява правилата за участие на предприятия, научноизследователски центрове и университети и други правни субекти в действия, предприети от един или няколко участници, по схемите за финансиране, набелязани в приложение II към Решение 2012/93/Евратом (наричани по-нататък „непреки действия“).
Той установява и правила в съответствие с тези, установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 (наричан по-нататък „Финансовият регламент“) и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, във връзка с финансовото участие, предоставяно от Общността на участниците в непреките действия съгласно Рамковата програма (2012-2013 г.).
Що се отнася до резултатите от научните изследвания, провеждани съгласно Рамковата програма, настоящият регламент установява правилата за разкриване на новите знания посредством всякакви целесъобразни средства, различни от онези, произтичащи от формалностите за защитата на въпросните знания, включително публикуването на новите знания във всякакви средства за масово осведомяване (наричано по-нататък „разпространение“).
В допълнение той установява правилата за пряко или непряко използване на новите знания в по-нататъшни научноизследователски дейности, различни от обхванатите от съответното непряко действие, включително за разработка, създаване и пускане на пазара на продукт или процес, или за създаване и предоставяне на услуга (наричано по-нататък „използване“).
По отношение както на новите, така и на предишните знания, настоящият регламент установява правилата относно лицензиите и правата на ползващите ги (наричани по-нататък „права на достъп“).
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„правен субект“ означава всяко физическо или юридическо лице, учредено съгласно приложимото на мястото на установяване национално право или съгласно правото на Съюза или международното право, което има правосубектност и което може, като действа от свое име, да упражнява права и да носи задължения;
2.
„свързан правен субект“ означава правен субект, който се намира под пряк или непряк контрол на участник или е под същия пряк или непряк контрол, под който е участникът, като контролът може да бъде във всяка от формите, посочени в член 7, параграф 2;
3.
„справедливи и разумни условия“ означава подходящи условия, включително евентуални финансови условия, отчитащи конкретните обстоятелства във връзка с искането за достъп, например действителната или потенциална стойност на новите или предишните знания, до които се иска достъп, и/или обхвата, продължителността или други характеристики на предвиденото използване;
4.
„нови знания“ означава резултатите, включително информация, независимо дали могат или не могат да бъдат защитени, които са създадени от съответното непряко действие, включително авторски права, права върху дизайн, патентни права, правна закрила на сортовете растения или подобни форми на защита;
5.
„предишни знания“ означава информацията, притежавана от участниците преди присъединяването им към споразумението за безвъзмездни средства, в т.ч. авторското право или други права в областта на интелектуалната собственост, свързани с тази информация, за които те са подали заявки преди присъединяването си към споразумението за безвъзмездни средства и която е необходима за извършване на непрякото действие или за използване на резултатите от него;
6.
„участник“ означава правен субект, който допринася за дадено непряко действие и има права и задължения по отношение на Общността;
7.
„научноизследователска организация“ означава правен субект, създаден като организация с нестопанска цел, за което една от основните цели е да провежда научни изследвания или технологични разработки;
8.
„трета държава“ означава държава, която не е държава-членка;
9.
„асоциирана държава“ означава трета държава, която е страна по международно споразумение, сключено с Общността, съгласно условията или на основание на което тя участва във финансирането на цялата Рамкова програма или на част от нея;
10.
„международна организация“ означава междуправителствена организация, различна от Съюза, която има правосубектност съгласно международното публично право, както и всяка специализирана агенция, създадена от такава международна организация;
11.
„международна организация от европейски интерес“ означава международна организация, мнозинството от членовете на която са държави-членки или асоциирани държави и чиято основна цел е да насърчава научното и технологичното сътрудничество в Европа;
12.
„публичен орган“ означава правен субект, учреден като такъв съгласно националното право, както и международни организации;
13.
„МСП“ означава микро-, малки и средни предприятия по смисъла на Препоръка 2003/361/ЕО;
14.
„работна програма“ означава план, приет от Комисията за изпълнението на специална програма съгласно член 6 от Решение 2012/94/Евратом на Съвета от 19 декември 2011 г. относно специалната програма, осъществявана посредством непреки действия, в изпълнение на Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012-2013 г.) (13);
15.
„схеми за финансиране“ означава механизмите на Общността за финансиране на непреки действия, установени в приложение II към Решение 2012/93/Евратом.
За целите на първа алинея, точка 1, по отношение на физическите лица позоваванията на мястото на установяване се приемат за позовавания на тяхното обичайно местопребиваване.
Член 3
Поверителност
При спазване на условията, установени в образеца на споразумение за безвъзмездни средства, образеца на писмо за назначение или образеца на договор, Комисията и участниците съхраняват като поверителни всякакви данни, знания и документи, които са им съобщени като такива.
ГЛАВА II
УЧАСТИЕ
Член 4
Специални правила за научните изследвания на енергията от термоядрен синтез
Правилата, посочени в настоящата глава, се прилагат, без да се засягат специалните правила за дейности по тематичната област „Научни изследвания на енергията от термоядрен синтез“, установени в глава IV.
РАЗДЕЛ 1
Минимални условия
Член 5
Общи принципи
1. Всяко предприятие, университет, научноизследователски център или друг правен субект, независимо дали е установен в държава-членка, в асоциирана държава или в трета държава, може да участва в непряко действие, при условие че са изпълнени минималните условия, установени в настоящата глава, включително всички условия, посочени съгласно член 11.
2. Въпреки това в случай на непряко действие, посочено в член 6 или член 8, минималните условия по което могат да бъдат изпълнени без участието на правен субект, установен в държава-членка, участието се обвързва с допълнителното условие по този начин да се подобрява постигането на целите, посочени в членове 1 и 2 от Договора.
3. Съвместният изследователски център (JRC) може да участва в непреки действия на същото основание и със същите права и задължения като правен субект, установен в държава-членка.
Член 6
Минимални условия
1. Минималните условия за непреки действия са следните:
а)
участват най-малко три правни субекта, всеки от които е установен в държава-членка или в асоциирана държава, като не е възможно два от тях да бъдат установени в една и съща държава-членка или асоциирана държава;
б)
и трите правни субекта са независими един от друг в съответствие с член 7.
2. За целите на параграф 1, буква а), ако един от участниците е JRC, международна организация от европейски интерес или правен субект, създаден съгласно правото на Съюза, се приема, че тези участници са установени в държава-членка или в асоциирана държава, различна от държавата-членка или асоциираната държава, в която е установен друг участник в същото действие.
Член 7
Независимост
1. Два правни субекта се считат за независими един от друг, ако никой от тях не е под пряк или непряк контрол на другия, нито под същия пряк или непряк контрол като другия.
2. По смисъла на параграф 1 контролът може да бъде в една от следните форми:
а)
пряко или непряко притежание на повече от 50 % от номиналната стойност на емитирания основен капитал на съответния правен субект, или на мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците на същия правен субект;
б)
пряко или непряко притежание, фактическо или юридическо, на правомощията за вземане на решения в съответния правен субект.
3. Въпреки това за следните отношения между правни субект не се смята, че съставляват сами по себе си отношения на контрол:
а)
едно и също публично инвестиционно дружество, институционален инвеститор или дружество за рисков капитал пряко или непряко притежава повече от 50 % от номиналната стойност на емитирания основен капитал или мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците;
б)
съответните правни субекти се притежават или са обект на надзор от един и същ публичен орган.
Член 8
Действия по координиране и обезпечаване и обучение и професионално развитие на научните работници
Минималното условие за действията по координиране и обезпечаване, както и действията за обучение и професионално развитие на научните работници, е участието на един правен субект.
Първа алинея не се прилага за действия, които имат за цел координирането на научноизследователски дейности.
Член 9
Единствен участник
Ако минималните условия за дадено непряко действие са изпълнени от няколко правни субекта, които заедно формират един правен субект, последният може да е единствен участник в непряко действие, при условие че е установен в държава-членка или асоциирана държава.
Член 10
Международни организации и правни субекти, установени в трети държави
Участието в непреки действия е отворено за международни организации и правни субекти, установени в трети държави, при условие че са изпълнени минималните условия, посочени в настоящата глава, както и всички условия, определени в специалните програми или в съответните работни програми.
Член 11
Допълнителни условия
В допълнение към минималните условия, предвидени в настоящата глава, в специалните или работните програми могат да се определят условия относно минималния брой участници.
В съответствие с характера и целите на непрякото действие в тези програми могат да се определят и допълнителните условия за вида участник, а при целесъобразност и за мястото на установяване.
РАЗДЕЛ 2
Процедури
Подраздел 1
Покани за предложения
Член 12
Покани за предложения
1. Комисията отправя покани за предложения за непреки действия в съответствие с изискванията, посочени в съответните специални и работни програми.
В допълнение към разгласяването, посочено в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, Комисията публикува покани за предложения на уебсайта на Европейската комисия за Рамковата програма, посредством специални информационни канали, както и в националните звена за контакт, създадени от държавите-членки и асоциираните страни.
2. Когато е целесъобразно, Комисията посочва в поканата за предложения, че не е необходимо участниците да постигат споразумение за консорциум.
3. Поканите за предложения имат ясни цели, за да се гарантира, че кандидатите няма да отговарят ненужно на тях.
Член 13
Изключения
Комисията не отправя покани за предложения във връзка със следното:
а)
действия по координиране и обезпечаване, които се извършват от правни субекти, посочени в специалните или работните програми, когато специалната програма позволява работните програми да определят бенефициерите, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002;
б)
действия по координиране и обезпечаване, състоящи се от закупуване на стоки или услуги съгласно правилата за обществените поръчки, установени във Финансовия регламент;
в)
действия по координиране и обезпечаване, свързани с назначаването на независими експерти;
г)
други действия, когато това е предвидено във Финансовия регламент или в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
Подраздел 2
Оценяване и подбор на предложения и отпускане на безвъзмездни средства
Член 14
Оценяване, подбор и отпускане на средствата
1. Комисията оценява всички предложения, представени в отговор на дадена покана за предложения, въз основа на принципите за оценяване и на критериите за подбор и отпускане на средствата.
Критериите са: върхови постижения, въздействие и изпълнение. При тези условия в работната програма се уточняват допълнително критериите за оценяване и подбор и могат да се добавят още изисквания, коефициенти за претегляне и прагове или да се установят допълнителни подробности относно прилагането на критериите.
2. Не се подбират предложения, които противоречат на основни етични принципи или които не изпълняват условията, установени в специалната програма, в работната програма или в поканата за предложения. Такива предложения може по всяко време да бъдат изключени от процедурите за оценяване, подбор и отпускане на средствата.
3. Предложенията се класират според резултатите от оценяването. Решенията за финансиране се вземат въз основа на това класиране.
Член 15
Процедури за представяне, оценяване, подбор и отпускане на средствата
1. Ако поканата за предложения определя процедура за оценяване в две стъпки, само предложенията, преминали първата стъпка, въз основа на оценяване спрямо ограничен набор от критерии, продължават към по-нататъшно оценяване.
2. Ако поканата за предложения определя процедура за представяне на два етапа, само тези кандидати, чиито предложения са минали през оценяването на първия етап, се поканват да представят пълно предложение на втория етап.
Всички кандидати се информират своевременно за резултатите от оценяването на първия етап.
3. Комисията приема и публикува правила, които уреждат процедурата за представяне на предложения, а така също и свързаните с нея процедури за оценяване, подбор и отпускане на средствата, и публикува указания за кандидатите, включително насоки за оценителите. По-специално, Комисията установява подробни правила за процедурата за представяне на два етапа (включително по отношение на обхвата и характера на предложението на първия етап, а така също и по отношение на пълното предложение на втория етап), както и правила за процедурата на оценяване на две стъпки.
Комисията предоставя информация и установява процедури за обжалване от страна на кандидатите.
4. По Рамковата програма се прилагат Правилата за гарантиране на последователна проверка на съществуването и правния статус, както и оперативните и финансови възможности на участниците в непреки действия, подкрепяни под формата на безвъзмездни средства по Седмата рамкова програма на Съюза и по Седмата рамкова програма на Общността, приети с Решение на Комисията C(2007) 2466 от 13 юни 2007 г.
Комисията се въздържа от повторна проверка, освен ако положението на съответния участник не се е променило.
Член 16
Назначаване на независими експерти
1. Комисията назначава независими експерти, които да я подпомагат при оценяване на предложенията.
За действията по координиране и обезпечаване, посочени в член 13, независими експерти се назначават само ако Комисията сметне за целесъобразно.
2. Независимите експерти се избират въз основа на подходящите умения и знания във връзка с възложените им задачи. Когато независимите експерти трябва да работят с класифицирана информация, преди назначаването им се изисква съответното разрешение за достъп до такава информация.
Независимите експерти се определят и подбират въз основа на покани за представяне на заявления от отделни лица и покани, насочени към съответните организации като национални научноизследователски агенции, научноизследователски институции или предприятия, с оглед изготвянето на списъци с подходящи кандидати.
Ако сметне за целесъобразно, Комисията може да избере и лице с подходящи умения, което не е в посочените по-горе списъци.
Когато се назначават групи от независими експерти, се вземат подходящи мерки, за да се осигури разумен баланс между половете.
3. При назначаването на независим експерт Комисията предприема всички необходими стъпки, за да гарантира, че експертът не е изправен пред конфликт на интереси по отношение на въпросите, по които от него се иска да даде становище.
4. Комисията подписва писмо за назначение между Общността и всеки независим експерт въз основа на образеца на писмо за назначение, приет от Комисията с Решение C(2008) 4617 от 21 август 2008 г.
5. Комисията публикува веднъж годишно във всяко подходящо средство списъка на независимите експерти, които са ѝ съдействали по Рамковата програма и по всяка специална програма.
Подраздел 3
Изпълнение и споразумения за безвъзмездни средства
Член 17
Общи положения
1. Участниците изпълняват непрякото действие и предприемат всички необходими и разумни мерки за тази цел. Участниците в едно и също непряко действие изпълняват работата солидарно спрямо Общността.
2. Въз основа на образеца на споразумение за безвъзмездни средства, посочен в член 18, и като отчита характеристиките на съответната схема за финансиране, Комисията съставя споразумение за безвъзмездни средства между Общността и участниците.
3. Участниците не поемат ангажименти, несъвместими със споразумението за безвъзмездни средства.
4. Ако даден участник не изпълни задълженията си във връзка с техническото изпълнение на непрякото действие, другите участници изпълняват условията по споразумението за безвъзмездни средства без допълнително финансиране от Общността, освен ако Комисията не ги освободи изрично от това задължение.
5. Ако изпълнението на дадено действие стане невъзможно или ако участниците не успеят да го изпълнят, Комисията взема мерки за прекратяването му.
6. Участниците гарантират, че Комисията да е информирана за всяко събитие, което би могло да засегне изпълнението на непрякото действие или интересите на Общността.
7. Ако това е предвидено в споразумението за безвъзмездни средства, участниците в непрякото действие могат да възлагат някои елементи от работата за подизпълнение от трети лица.
8. Комисията установява процедури за обжалване от страна на участниците.
Член 18
Общи разпоредби на споразуменията за безвъзмездни средства
1. По Рамковата програма се прилага образецът на споразумение за безвъзмездни средства, приет с Решение C(2007) 1509 на Комисията от 10 април 2007 г.
В споразумението за безвъзмездни средства се установяват правата и задълженията на участниците по отношение на Общността в съответствие с Решение 2006/970/Евратом, настоящия регламент, Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, както и съгласно общите принципи на правото на Съюза.
В споразумението се установяват също така, в съответствие със същите условия, правата и задълженията на правните субекти, които стават участници във вече текущо непряко действие.
2. Когато е целесъобразно, в споразумението за безвъзмездни средства се уточнява коя част от финансовото участие на Общността се основава на възстановяването на допустими разходи и коя част се основава на единни ставки (включително таблица за единичните разходи) или еднократни суми.
3. В споразумението за безвъзмездни средства се уточнява за кои промени в състава на консорциума се изисква предварително публикуване на конкурсна покана.
4. В споразумението за безвъзмездни средства се изисква на Комисията да се представят периодични доклади за напредъка във връзка с изпълнението на съответното непряко действие.
5. Когато е целесъобразно, в споразумението за безвъзмездни средства се предвижда Комисията да бъде предварително уведомявана за всяко намерение за прехвърляне на притежанието върху новите знания на трето лице.
6. Ако съгласно споразумението за безвъзмездни средства от участниците се изисква да осъществяват дейности в полза на трети лица, участниците огласяват това широко и определят, оценяват и подбират третите лица по прозрачен, справедлив и безпристрастен начин. Ако е предвидено в работната програма, в споразумението за безвъзмездни средства се установяват критерии за подбора на тези трети лица. Комисията си запазва правото да възрази срещу подбора на третите лица.
7. Ако се е необходимо съществено изменение на образеца на споразумение за безвъзмездни средства, посочен в параграф 1, Комисията го преработва в зависимост от случая, в тясно сътрудничество с държави-членки.
8. Образецът на споразумение за безвъзмездни средства отразява общите принципи, залегнали в Европейската харта на научните работници и Етичния кодекс за наемане на научни работници. Той е насочен, когато е целесъобразно, към полезни единодействия с образователни дейности на всички равнища; към готовност и възможност за насърчаване на диалога и дебатите относно научни въпроси и резултати от научни изследвания с участието на широката общественост извън рамките на научноизследователската общност; към дейности за засилване на участието и ролята на жените в научните изследвания; както и към дейности, които засягат социално-икономическите аспекти на научните изследвания.
9. В образеца на споразумение за безвъзмездни средства се предвижда надзор и финансов контрол от Комисията или от всеки представител, упълномощен от нея, както и от Сметната палата.
10. В споразумението за безвъзмездни средства се предвиждат крайни срокове за изпращането от страна на участниците на различните уведомления, посочени в настоящия регламент.
Член 19
Разпоредби относно правата на достъп, използването и разпространението
1. В споразумението за безвъзмездни средства се установяват съответните права и задължения на участниците по отношение на правата на достъп, използването и разпространението, доколкото тези права и задължения не са вече установени в настоящия регламент.
За тази цел се изисква представяне пред Комисията на план за използването и разпространението на новите знания.
2. В споразумението за безвъзмездни средства се уточняват условията, при които участниците могат да се противопоставят на технологичен одит на използването и разпространението на новите знания, проведен от определени упълномощени представители на Комисията.
Член 20
Разпоредби относно прекратяването
В споразумението за безвъзмездни средства се определят основанията за неговото прекратяване, изцяло или на част от него, по-специално при неспазване на разпоредбите на настоящия регламент, неизпълнение или нарушение, както и последиците за участниците от всяко неспазване от страна на друг участник.
Член 21
Специални разпоредби
1. По отношение на непреки действия в подкрепа на съществуващи научноизследователски инфраструктури и, където е приложимо, на нови научноизследователски инфраструктури, в споразумението за безвъзмездни средства се установяват специални разпоредби относно поверителността, разгласяването, правата на достъп и задълженията, които биха могли да засегнат ползващите инфраструктурата.
2. В случаите на непреки действия в подкрепа на обучението и професионалното развитие на научните работници, в споразумението за безвъзмездни средства се установяват специални разпоредби относно поверителността, правата на достъп и задълженията, отнасящи се за научните работници, които се ползват от действието.
3. С оглед защита на интересите на държавите-членки в областта на отбраната по смисъла на член 24 от Договора, в споразумението за безвъзмездни средства по целесъобразност се установяват специални разпоредби за поверителност, класифициране на информация, права на достъп, прехвърляне на притежанието върху новите знания и тяхното използване.
Член 22
Подписване и присъединяване
Споразумението за безвъзмездни средства влиза в сила при подписването му от координатора и от Комисията.
То се прилага за всеки участник, присъединил се формално към него.
Подраздел 4
Консорциуми
Член 23
Споразумения за консорциум
1. Ако в поканата за предложения не е предвидено друго, всички участници в дадено непряко действие сключват споразумение, наричано по-нататък „споразумение за консорциум“, с цел уреждане, наред с другото, на:
а)
вътрешната организация на консорциума;
б)
разпределението на финансовото участие на Общността;
в)
правилата в допълнение на посочените в глава III, както и на свързаните разпоредби в споразумението за безвъзмездни средства;
г)
уреждането на вътрешни спорове, включително случаи на злоупотреба с правомощия;
д)
договореностите между участниците по отношение на отговорността, обезщетенията и поверителността.
2. Комисията изготвя и публикува насоки по основните въпроси, които участниците могат да уреждат в споразуменията си за консорциум.
Член 24
Координатор
1. Правните субекти, които желаят да участват в дадено непряко действие, назначават едно лице измежду тях, което да действа като координатор и да изпълнява следните задачи в съответствие с настоящия регламент, Финансовия регламент, Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 и споразумението за безвъзмездни средства:
а)
да наблюдава спазването от участниците в непрякото действие на техните задължения;
б)
да проверява дали правните субекти, посочени в споразумението за безвъзмездни средства, извършват необходимите формалности за присъединяване към споразумението за безвъзмездни средства;
в)
да получава финансовото участие на Общността и да го разпределя в съответствие със споразумението за консорциум и споразумението за безвъзмездни средства;
г)
да съхранява данните и финансовите отчети, свързани с финансовото участие на Общността, и да информира Комисията за разпределението на участието в съответствие с член 23, параграф 1, буква б) и член 35;
д)
да бъде посредник за ефективната и коректна комуникация между участниците и да се отчита редовно пред участниците и пред Комисията относно напредъка на проекта.
2. Координаторът се посочва в споразумението за безвъзмездни средства.
За назначаването на нов координатор се изисква писменото одобрение на Комисията.
Член 25
Промени в консорциума
1. Участниците в дадено непряко действие могат да се споразумеят да включат нов участник или да изключат съществуващ участник в съответствие с установените за целта разпоредби в споразумението за консорциум.
2. Всеки правен субект, който се включва в текущо действие, се присъединява към споразумението за безвъзмездни средства.
3. В специални случаи, ако е предвидено в споразумението за безвъзмездни средства, консорциумът публикува конкурсна покана и я огласява широко, като използва специален информационен носител, по-специално уебсайтовете на Рамковата програма, специализираната преса и брошури, както и националните звена за контакт, създадени от държавите-членки и асоциираните държави с цел информиране и оказване на подкрепа.
Консорциумът оценява офертите с оглед на критериите, прилагани при първоначалното действие, и с помощта на независими експерти, назначени от консорциума, в съответствие с принципите, установени в членове 14 и 16.
4. Консорциумът уведомява Комисията за всяка предложена промяна в своя състав, като Комисията може да се противопостави в срок от 45 дни от уведомлението.
Промените в състава на консорциума, свързани с предложения за други промени в споразумението за безвъзмездни средства, които не са пряко свързани с промяната в състава, подлежат на писмено одобрение от Комисията.
Подраздел 5
Мониторинг и оценяване на програми и непреки действия и информиране
Член 26
Мониторинг и оценяване
1. Комисията извършва мониторинг на изпълнението на непреките действия въз основа на периодичните доклади за напредъка, представяни в съответствие с образеца на споразумение за безвъзмездни средства, посочен в член 18.
По-специално, Комисията извършва мониторинг на изпълнението на плана за използване и разпространение на нови знания, представен в съответствие с член 19, параграф 1, втора алинея.
За тази цел Комисията може да бъде подпомагана от независими експерти, назначени в съответствие с член 16.
2. Комисията изгражда и поддържа информационна система, която позволява ефективното и съгласувано провеждане на мониторинга по параграф 1 в рамките на цялата Рамкова програма.
При спазване на член 3, Комисията публикува информация относно финансираните проекти във всякакви подходящи средства за комуникация.
3. Мониторингът и оценяването, посочени в член 6 от Решение 2012/93/Евратом, включват аспекти, свързани с прилагането на настоящия регламент, и са насочени към отражението върху бюджета на промените в режима за изчисляване на разходите в сравнение със Седмата рамкова програма на Общността, и неговото въздействие върху административната тежест за участниците.
4. Комисията назначава в съответствие с член 16 независими експерти, които да оказват съдействие за оценките, изисквани съгласно Рамковата програма и специалните програми към нея, и ако сметне за необходимо, при оценяването на предишните рамкови програми.
5. Освен това Комисията може да състави групи от независими експерти, назначени в съответствие с член 16, с които да се консултира във връзка с планирането и изпълнението на политиката на Общността в областта на научните изследвания.
Член 27
Информация, която трябва да се предоставя
1. При спазване на член 3, при поискване Комисията предоставя на всяка държава-членка или асоциирана държава всяка притежавана от нея полезна информация относно новите знания, възникващи в резултат от работата, извършвана в контекста на дадено непряко действие, при условие че са изпълнени следните изисквания:
а)
съответната информация е от значение за обществения ред;
б)
участниците не са представили надеждни и достатъчни основания за задържане на съответната информация.
2. Предоставянето на информация в съответствие с параграф 1 при никакви обстоятелства не се смята за прехвърляне на получателя на каквито и да било права или задължения на Комисията или на участниците.
Въпреки това получателят третира всяка такава информация като поверителна, освен ако тя не стане обществено достъпна, не бъде предоставена открито от участниците или е била съобщена на Комисията без ограничения за поверителност.
РАЗДЕЛ 3
Финансово участие на общността
Подраздел 1
Допускане до финансиране и форми безвъзмездни средства
Член 28
Допускане до финансиране
1. Финансово участие на Общността могат да получат следните правни субекти, които участват в дадено непряко действие:
а)
всеки правен субект, установен в държава-членка или в асоциирана държава или създаден съгласно правото на Съюза;
б)
всяка международна организация от европейски интерес.
2. Ако участващата международна организация не е международна организация от европейски интерес, нито правен субект, установен в трета държава, която не е асоциирана държава, финансовото участие на Общността може да се предостави, при условие че е спазено поне едно от следните условия:
а)
това е предвидено в специалните програми или в съответната работна програма;
б)
финансовото участие е от съществено значение за извършване на непрякото действие;
в)
финансовото участие е предвидено в двустранно споразумение за наука и технологии или в друга договореност между Общността и държавата, в която е установен правният субект.
Член 29
Форми безвъзмездни средства
Финансовото участие на Общността по отношение на безвъзмездните средства, определени в приложение II към Решение 2012/93/Евратом, се основава на възстановяване, изцяло или частично, на допустимите разходи.
Въпреки това финансовото участие на Общността може да приеме формата на финансиране с единна ставка, включително таблица на единичните разходи, или финансиране с еднократна сума, а може и да съчетава възстановяване на допустимите разходи с финансиране с единни ставки и еднократни суми. Финансовото участие на Общността може да бъде и под формата на стипендии или награди.
Формите безвъзмездни средства, които се използват в съответните действия, се определят в работните програми и поканите за предложения.
Член 30
Възстановяване на допустимите разходи
1. Непреките дейности, финансирани с безвъзмездни средства, се съфинансират от участниците.
Финансовото участие на Общността за възстановяване на допустимите разходи не поражда печалба.
2. Постъпленията се вземат предвид при плащането на безвъзмездните средства в края на изпълнението на действието.
3. За да бъдат приети за допустими, направените разходи в изпълнение на непрякото действие трябва да отговарят на следните условия:
а)
трябва да са действителни;
б)
трябва да са направени през времетраенето на действието, с изключение на окончателните отчети, ако са предвидени в споразумението за безвъзмездни средства;
в)
трябва да са определени в съответствие с обичайните счетоводни и управленски принципи и практики на участника и да са направени само за постигането на целите на непрякото действие и очакваните му резултати, в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност;
г)
трябва да са отразени в счетоводството на участника и, в случай на финансово участие от трети лица, да са отразени в счетоводството на третите лица;
д)
трябва да изключват недопустимите разходи, по-специално определими косвени данъци, включително данък върху добавената стойност, мита, дължими лихви, отчисления за възможни бъдещи загуби или такси, загуби от валутен обмен, разходи, свързани с възвръщаемост от капитал, разходи, които са декларирани, направени или възстановени по друг проект на Съюза, разходи по дългове и за обслужване на дългове, прекомерни или неразумни разходи, както и всякакви други разходи, които не отговарят на условията, посочени в букви а)-г).
За целите на първа алинея, буква а) могат да се използват осреднените разходи за персонал, ако са съвместими с управленските принципи и счетоводните практики на участника и не се различават съществено от действителните разходи.
4. Финансовото участие на Общността се изчислява въз основа на разходите за непрякото действие като цяло, но възстановяването му се основава на отчетените разходи на всеки участник.
Член 31
Допустими преки разходи и допустими косвени разходи
1. Допустимите разходи са съставени от разходи, които могат да се отнесат пряко към действието (наричани по-нататък „допустими преки разходи“), и ако е приложимо, от разходи, които не могат да се отнесат пряко към действието, но са направени в пряка връзка с допустимите преки разходи, отнесени към действието (наричани по-нататък „допустими косвени разходи“).
2. Възстановяването на разходите на участниците се основава на техните допустими преки и косвени разходи.
В съответствие с член 30, параграф 3, буква в) даден участник може да използва опростен метод на изчисляване на допустимите си косвени разходи на равнище правен субект, ако този начин е в съответствие с обичайните му управленски и счетоводни принципи и практики. Принципите, които трябва да се прилагат в това отношение, се установяват в образеца на споразумение за безвъзмездни средства.
3. В споразумението за безвъзмездни средства може да се предвиди, че възстановяването на допустимите косвени разходи се ограничава до даден максимален процент от допустимите преки разходи, с изключение на допустимите преки разходи при подизпълнение, по-специално във връзка с дейностите по координиране и обезпечаване, а където е уместно - с дейностите за обучение и професионално развитие на научните работници.
4. Чрез дерогация от параграф 2, за покриването на допустимите косвени разходи даден участник може да избере единна ставка за общите си допустими преки разходи, с изключение на допустимите си преки разходи за подизпълнение или възстановяване на разходите на трети лица.
Комисията установява подходящи единни ставки, основани на достатъчната близост до съответните действителни косвени разходи, в съответствие с Финансовия регламент и с Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
5. Когато публичните организации с нестопанска цел, средните и висшите учебни заведения, научноизследователските организации и МСП, които не са в състояние да определят със сигурност действителните си косвени разходи за съответното действие, участват в схеми за финансиране, включващи научни изследвания, технологическо развитие и демонстрационни дейности съгласно посоченото в член 32, те могат да изберат единна ставка, равна на 60 % от общите допустими преки разходи.
6. Всички единни ставки се посочват в образеца на споразумение за безвъзмездни средства.
Член 32
Горни граници на финансиране
1. По отношение на дейностите за научни изследвания и технологично развитие финансовото участие на Общността може да достигне максимален размер от 50 % от общите допустими разходи.
Въпреки това, по отношение на публичните организации с нестопанска цел, средните и висшите учебни заведения, научноизследователските организации и МСП това финансово участие може да достигне максимален размер от 75 % от общите допустими разходи.
2. За демонстрационни дейности финансовото участие на Общността може да достигне максимален размер от 50 % от общите допустими разходи.
3. За дейностите, обхванати от действията по координиране и обезпечаване, както и за действията за обучение и професионално развитие на научните работници, финансовото участие на Общността може да достигне максимален размер от 100 % от общите допустими разходи.
4. За управленски дейности, включително удостоверения за финансовите отчети, както и за други дейности, които попадат в приложното поле на параграфи 1, 2 и 3, финансовото участие на Общността може да достигне максимален размер от 100 % от общите допустими разходи.
Другите дейности по първа алинея включват, наред с другото, обучение за действия, които не попадат в схемата за финансиране на обучението и професионалното развитие на научните работници, за координация, създаване на мрежи от контакти и разпространение.
5. За целите на параграфи 1-4, за да се определи финансовото участие на Общността, се вземат под внимание допустимите разходи и постъпленията.
6. Параграфи 1-5 се прилагат, ако е целесъобразно, по отношение на непреките действия, когато за цялото непряко действие се използва финансиране с единна ставка или с еднократна сума.
Член 33
Отчитане и одит на допустимите разходи
1. На Комисията се представят периодични отчети във връзка с допустимите разходи, финансовата лихва, натрупана от предварително финансиране, както и постъпленията, свързани със съответното непряко действие, и ако е целесъобразно - заверка на финансовите отчети в съответствие с Финансовия регламент и с Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
Всяко съфинансиране на съответното действие се отчита и по целесъобразност се заверява след края на действието.
2. Независимо от посоченото във Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, заверяването на финансовите отчети е задължително само когато общата сума на междинните плащания и окончателното плащане на даден участник е равна на 375 000 EUR или повече за дадено непряко действие.
Въпреки това, за непреки действия с продължителност 2 години или по-малко в края на проекта от участника се изисква не повече от една заверка на финансовите отчети.
Заверките на финансовите отчети не се изискват за непреки действия, разходите по които са изцяло възстановени посредством еднократна сума или единни ставки.
3. По отношение на публичните организации, научноизследователските организации и средните и висшите учебни заведения заверката на финансовите отчети по параграф 1 може да бъде направена от компетентен държавен служител.
Член 34
Мрежи за върхови научни постижения
1. В работната програма се предвиждат формите на предоставяне на безвъзмездни средства за мрежите за върхови научни постижения.
2. Ако финансовото участие на Общността, предназначено за мрежите за върхови научни постижения, е под формата на еднократна сума, то се изчислява според броя на научните работници, които ще бъдат включени в мрежата за върхови научни постижения, и продължителността на действието. Единичната стойност на платените еднократни суми е 23 500 EUR на година и на научен работник.
Тази сума се коригира от Комисията в съответствие с Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
3. В работната програма се определя максималният брой участници и по целесъобразност - максималният брой научни работници, който може да служи като основа за изчисляване на максималната еднократна сума. Когато е целесъобразно обаче, могат да участват участници над максималния брой, определен за финансовото участие.
4. Финансовото участие се изплаща посредством периодично отпускани траншове.
Периодичното отпускане на траншове се извършва в зависимост от оценката за напредъка по изпълнението на съвместната програма за дейности чрез измерване на усвояването на научноизследователските ресурси и капацитета въз основа на показателите за изпълнение, договорени с консорциума и посочени в споразумението за безвъзмездни средства.
Подраздел 2
Плащане, разпределение, събиране и гаранции
Член 35
Плащане и разпределение
1. Финансовото участие на Общността се изплаща на участниците чрез координатора без необосновано закъснение.
2. Координаторът поддържа счетоводството си, така че да може по всяко време да се определи каква част от средствата на Общността е разпределена на всеки участник.
Координаторът съобщава тази информация на Комисията при поискване.
Член 36
Събиране
Комисията може да приеме решение за събиране в съответствие с Финансовия регламент.
Член 37
Механизъм за избягване на рискове
1. Финансовата отговорност на всеки участник е ограничена до неговото собствено задължение, при спазване на разпоредбите на параграфи 2-5.
2. С цел управление на риска, свързан с невъзможността за събиране на суми, дължими на Общността, Комисията създава и управлява „Гаранционен фонд на участниците“ (наричан по-нататък „фондът“) в съответствие с приложението.
Лихвите, натрупани от фонда, се добавят към неговите средства и служат изключително за целите, изложени в точка 3 от приложението, без да се засяга точка 4 от него.
3. Финансовото участие във фонда от страна на участник в непряко действие под формата на безвъзмездни средства не превишава 5 % от финансовото участие на Общността, дължимо на участника. В края на действието сумата, внесена във фонда, се връща на участника чрез координатора и при спазване на условията по параграф 4.
4. Ако лихвите, натрупани от фонда, са недостатъчни, за да покрият сумите, дължими на Общността, Комисията може да удържи от сумата, която трябва да се върне на участника, максимум 1 % от финансовото участие на Общността за този участник.
5. Удръжката, посочена в параграф 4, не се прилага за публичните органи, за правните субекти, чието участие в непрякото действие е гарантирано от държава-членка или от асоциирана държава, както и за средните и висшите учебни заведения.
6. Комисията проверява предварително само финансовите възможности на координаторите, както и на участниците, различни от посочените в параграф 5, които кандидатстват за финансово участие на Общността при непряко действие за сума, превишаваща 500 000 EUR, освен ако не съществуват изключителни обстоятелства, при които предвид вече налична информация има основателни причини за съмнение във финансовите възможности на тези участници.
7. Гаранционният фонд на участниците се смята за достатъчна гаранция по Финансовия регламент. От участниците не може да се изисква или да им се налага никаква допълнителна гаранция или обезпечение.
ГЛАВА III
РАЗПРОСТРАНЕНИЕ, ИЗПОЛЗВАНЕ И ПРАВА НА ДОСТЪП
РАЗДЕЛ 1
Нови знания
Член 38
Специални правила за научните изследвания на енергията от термоядрен синтез
Правилата, изложени в настоящата глава, се прилагат, без да се засягат специалните правила за дейности по тематичната област „Научни изследвания на енергията от термоядрен синтез“, установени в глава IV.
Подраздел 1
Притежание
Член 39
Притежание върху новите знания
1. Новите знания, възникващи в резултат от работата, извършена по непреки действия, различни от посочените в параграф 3, са притежание на участника, който извършва работата, довела до създаването на тези нови знания.
2. Ако служители или друг персонал, работещи за участник, имат право да претендират за права върху нови знания, участникът прави възможно те да упражняват тези права по начин, съвместим със задълженията му по споразумението за безвъзмездни средства.
3. Новите знания са притежание на Общността в следните случаи:
а)
действия по координиране и обезпечаване, състоящи се в закупуване на стоки или услуги при спазване на правилата за обществените поръчки, посочени във Финансовия регламент;
б)
действия по координиране и обезпечаване, отнасящи се до независимите експерти.
Член 40
Съвместно притежание върху нови знания
1. Ако няколко участници са извършвали съвместно работа, довела до създаването на нови знания, и ако съответният им дял в работата не може да бъде установен, те притежават съвместно тези нови знания.
Те изготвят споразумение относно разпределянето и условията за упражняване на това съвместно притежание в съответствие с условията на споразумението за безвъзмездни средства.
2. Ако все още няма сключено споразумение за съвместно притежание, всеки от съпритежателите има право да дава неизключителни лицензии на трети лица, без никакво право на прелицензиране, при следните условия:
а)
трябва да се изпрати предварително известие на останалите съпритежатели;
б)
на останалите съпритежатели трябва да се предостави справедливо и разумно обезщетение.
3. При поискване Комисията дава насоки относно възможните аспекти, които да се включат в споразумението за съвместно притежание.
Член 41
Прехвърляне на нови знания
1. Притежателят на нови знания може да ги прехвърля на всеки правен субект съгласно разпоредбите на параграфи 2-5 от настоящия член и член 42.
2. Ако участник прехвърли притежание върху нови знания, той предава задълженията си във връзка с тези нови знания на правоприемника, включително задължението да ги предаде на всеки следващ правоприемник, в съответствие със споразумението за безвъзмездни средства.
3. При спазване на задълженията му във връзка с поверителността, ако от участника се изиска да прехвърли права на достъп, той дава предизвестие на останалите участници в същото действие, като им предоставя достатъчно информация относно новия притежател на новите знания, което да им позволи да упражнят правата си на достъп по споразумението за безвъзмездни средства.
Другите участници могат обаче с писмено споразумение да се откажат от правото си на индивидуално предизвестие при прехвърлянето на притежание от един участник на конкретно определено трето лице.
4. След предизвестието по параграф 3, първа алинея всеки друг участник може да се противопостави на всяко прехвърляне на притежание на основание, че то би засегнало неблагоприятно неговите права на достъп.
Ако някой от останалите участници покаже, че правата му биха били засегнати неблагоприятно, планираното прехвърляне не се осъществява, докато не бъде постигнато съгласие между съответните участници.
5. Където е целесъобразно, в споразумението за безвъзмездни средства може да се предвиди, че Комисията трябва да бъде предизвестена за всяко планирано прехвърляне на притежание или за всяко планирано предоставяне на лицензия на трето лице, установено в трета държава, която не е асоциирана към Рамковата програма.
Член 42
Запазване на европейската конкурентоспособност, отбранителни интереси на държавите-членки и етични принципи
Комисията може да се противопостави на прехвърлянето на притежанието върху новите знания или на предоставянето на лицензия за новите знания на трети лица, установени в трета държава, която не е асоциирана към Рамковата програма, ако сметне, че това противоречи на интересите за развиване на конкурентоспособността на европейската икономика, на отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора или че не отговаря на етичните принципи.
В такива случаи прехвърлянето на притежанието или предоставянето на лицензия не се осъществява, освен ако Комисията не се увери, че са осигурени подходящи гаранции.
Подраздел 2
Защита, публикуване, разпространение и използване
Член 43
Защита на новите знания
Ако новите знания са годни за промишлено или търговско приложение, техният притежател им осигурява подходяща и ефективна защита, като отчита надлежно законните си интереси, както и законните интереси, по-специално търговските интереси, на другите участници в съответното непряко действие.
Ако участник, който не е притежател на новите знания, се позовава на законния си интерес, той във всеки един момент трябва да може да покаже, че ще му бъде нанесена несъразмерно голяма вреда.
Ако новите знания са годни за промишлено или търговско приложение, а техният притежател не ги защити и не ги прехвърли на друг участник, на свързан правен субект, установен в държава-членка или в асоциирана държава, или на друго трето лице, установено в държава-членка или в асоциирана държава, наред със свързаните задължения по член 41, не могат да се извършват никакви дейности по разпространение, преди Комисията да бъде информирана.
В такива случаи Комисията може със съгласието на съответния участник да поеме притежанието върху тези нови знания и да приеме мерки за тяхната подходяща и ефективна защита. Съответният участник може да откаже да даде съгласие само ако може да покаже, че ще бъде нанесена несъразмерно голяма вреда на законните му интереси.
Член 44
Изявление относно финансовата подкрепа от Общността
Всички публикации, заявки за патенти, подадени от участник или от името на участник, или всякакво друго разпространение, свързано с нови знания, включва изявление, което може да съдържа визуални средства, че съответните нови знания са създадени с финансовата подкрепа на Общността.
Съдържанието на това изявление се определя в споразумението за безвъзмездни средства.
Член 45
Използване и разпространение
1. Участниците използват новите знания, които притежават, или осигуряват тяхното използване.
2. Всеки участник следи за това новите знания, на които е притежател, да се разпространяват възможно най-бързо. Ако той не направи това, Комисията може да разпространи тези нови знания в съответствие с член 12 от Договора.
В споразумението за безвъзмездни средства може да се определят крайните срокове във връзка с това.
3. Дейностите по разпространение са съвместими със защитата на правата на интелектуална собственост, задълженията за поверителност и законните интереси на притежателя на новите знания и отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора.
4. Съответните други участници се предизвестяват за всяка дейност за разпространение.
След уведомяването всеки от тези участници може да се противопостави, ако сметне, че на законните му интереси във връзка с неговите нови или предишни знания би могла да бъде нанесена несъразмерно голяма вреда. В такива случаи дейността по разпространение може да се предприеме само ако са взети подходящи мерки за защита на тези законни интереси.
РАЗДЕЛ 2
Права на достъп до предишни и до нови знания
Член 46
Обхванати предишни знания
Участниците могат да посочат в писмено споразумение предишните знания, необходими за целите на непрякото действие, и по целесъобразност да изключат определени предишни знания.
Член 47
Принципи
1. Всички искания за права на достъп се отправят писмено.
2. Освен ако е постигнато съгласие за друго с притежателя на новите или предишните знания, правата за достъп не дават право на прелицензиране.
3. Изключителни лицензии за нови или предишни знания могат да бъдат предоставени, при условие че всички останали участници потвърдят писмено, че се отказват от своите права на достъп до тях.
4. Без да се засяга параграф 3, всяко споразумение, осигуряващо права на достъп до нови или до предишни знания за участници или за трети лица, осигурява запазването на евентуални права на достъп на другите участници.
5. Без да се засягат членове 48 и 49 и споразумението за безвъзмездни средства, участниците в едно и също действие се информират взаимно възможно най-бързо относно всяко ограничение във връзка с предоставянето на права на достъп до предишни знания или относно всяко друго ограничение, която би могло да засегне съществено предоставянето на права на достъп.
6. Прекратяването на участието в дадено непряко действие не засяга по никакъв начин задължението на съответния участник да предостави права на достъп на останалите участници в същото действие при сроковете и условията, установени със споразумението за безвъзмездни средства.
Член 48
Права на достъп за изпълнение на непреки действия
1. Правата за достъп до нови знания се предоставят на другите участници в едно и също непряко действие, ако това е необходимо, за да могат тези участници да работят по него.
Такива права на достъп се предоставят безвъзмездно.
2. Правата за достъп до предишни знания се предоставят на другите участници в едно и също непряко действие, ако това е необходимо, за да могат тези участници да работят по него, при условие че съответният участник има право да ги предостави.
Тези права на достъп се предоставят безвъзмездно, освен ако не е договорено друго между всички участници преди присъединяването им към споразумението за безвъзмездни средства.
Член 49
Права на достъп с цел използване
1. Участниците в едно и също непряко действие се ползват с права на достъп до новите знания, ако това е необходимо, за да могат те да използват собствените си нови знания.
При условие, че бъде постигнато съгласие, такива права на достъп се предоставят при справедливи и разумни условия или безвъзмездно.
2. Участниците в едно и също непряко действие се ползват с права на достъп до предишни знания, ако това е необходимо, за да използват собствените си нови знания, при условие че съответният участник има право да ги предостави.
При условие, че бъде постигнато съгласие, такива права на достъп се предоставят при справедливи и разумни условия или безвъзмездно.
3. Свързан правен субект, установен в държава-членка или в асоциирана държава, също има посочените в параграфи 1 и 2 права на достъп до нови или предишни знания при същите условия като участника, с който е свързан, освен ако в споразумението за безвъзмездни средства или в споразумението за консорциум не е предвидено друго.
4. Искане за права на достъп съгласно параграфи 1, 2 и 3 може да се прави в срок до една година след следни събития:
а)
край на непрякото действие;
б)
прекратяване на участието от страна на притежателя на съответните предишни или нови знания.
Съответните участници обаче могат да се споразумеят за различен краен срок.
ГЛАВА IV
СПЕЦИАЛНИ ПРАВИЛА ЗА УЧАСТИЕ В ДЕЙНОСТИ ПО ТЕМАТИЧНА ОБЛАСТ „НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ НА ЕНЕРГИЯТА ОТ ТЕРМОЯДРЕН СИНТЕЗ“
Член 50
Приложно поле
Посочените в настоящата глава правила се прилагат за дейностите по тематичната област „Научни изследвания на енергията от термоядрен синтез“,предвидени в специалната програма. В случай на противоречие между правилата, посочени в настоящата глава, и тези по глави II и III, се прилагат правилата, посочени в настоящата глава.
Член 51
Провеждане на научни изследвания на енергията от термоядрен синтез
Дейностите по тематична област „Научни изследвания на енергията от термоядрен синтез“ могат да бъдат провеждани въз основа на процедурите и правилата за разпространение и използване, изложени в следните рамки:
а)
договорите за асоцииране, сключени между Общността и държавите-членки или асоциираните трети държави, или правните субекти в държави-членки или асоциирани трети държави;
б)
Европейското споразумение за разработване на термоядрен синтез (EFDA), сключено между Общността и организации в държавите-членки и асоциираните държави или действащи от тяхно име;
в)
Европейското съвместно предприятие за международен експериментален термоядрен реактор (ITER), въз основа на разпоредбите на дял II, глава 5 от Договора;
г)
международните споразумения, свързани със сътрудничеството с трети държави или с всеки правен субект, който може да бъде създаден чрез такова споразумение, по-специално споразуменията, свързани с ITER и широкообхватния подход;
д)
всяко друго многостранно споразумение, сключено между Общността и асоциирани организации, по-специално Споразумението за мобилност на персонала;
е)
действия със споделяне на разходите, насочени към насърчаване и принос за научните изследвания на енергията от термоядрен синтез, провеждани от органи в държавите-членки или в държави, свързани с Рамковата програма, с които няма договор за асоцииране.
Член 52
Финансово участие на Общността
1. В договорите за асоцииране, посочени в член 51, буква а), и действията със споделяне на разходите, посочени в член 51, буква е), се определят правилата във връзка с финансовото участие на Общността в съответните дейности.
Годишният размер на финансовото участие на Общността, установен в договорите за асоцииране, не надвишава 20 % от разходите на асоциациите за дейностите, посочени в техните годишни работни програми, през цялата продължителност на Седмата рамкова програма на Общността и на настоящата Рамкова програма.
2. След консултация със консултативния комитет за програмата за термоядрен синтез, посочен в член 7 от Решение 2012/94/Евратом, Комисията може да финансира:
а)
съгласно договорите за асоцииране и в размер до 40 %: разходите за конкретни проекти за сътрудничество между асоциираните страни, които са препоръчани за приоритетно подпомагане от консултативния комитет и са одобрени от Комисията; приоритетно се подпомагат действия от значение за ITER/DEMO с изключение на проектите, вече определени за приоритетни в предходни рамкови програми;
б)
действия, които се извършват по Европейското споразумение за разработване на термоядрения синтез, включително възлагане на обществени поръчки, или във връзка със съвместното предприятие, посочено в член 51, буква в);
в)
действия, които се извършват по Споразумението за мобилност на персонала.
3. При проекти и действия, за които се предоставя финансово участие по параграф 2, букви а) или б), всички правни субекти, посочени в член 51, букви а) и б), имат право да участват в експериментите на съответното оборудване.
4. Финансовото участие на Общността за действията, които се извършват съгласно споразумение за международно сътрудничество, посочено в член 51, буква г), се определя в съответствие с условията на въпросното споразумение или от всеки правен субект, създаден със споразумението. Общността може да управлява своето участие и финансовото си участие в такова споразумение чрез всеки подходящ правен субект.
ГЛАВА V
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 53
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EURATOM) nr 139/2012,
19. detsember 2011,
millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012-2013)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 7 ja 10,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast teadus- ja tehnikakomiteega konsulteerimist,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
võttes arvesse kontrollikoja arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogramm (2012-2013), edaspidi „raamprogramm”, võeti vastu nõukogu otsusega 2012/93/Euratom (3). Raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamine, sealhulgas sellest tulenevad finantsaspektid, kuuluvad komisjoni vastutusalasse.
(2)
Raamprogrammi tuleb rakendada kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (5).
(3)
Raamprogrammi tuleb rakendada ka vastavalt riigiabi eeskirjadele, eelkõige uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi eeskirjadele, milleks on praegu ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (6).
(4)
Raamprogrammis säilitatakse nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega (mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011)) (7) vastuvõetud ühenduse seitsmenda raamprogrammi üldine ulatus ja üldpõhimõtted.
(5)
Ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjad peaksid looma ühtse, tervikliku ja läbipaistva raamistiku, et tagada võimalikult tõhus rakendamine, võttes arvesse vajadust tagada lihtne juurdepääs kõikidele osalejatele, kasutades proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas olevat lihtsustatud korda.
(6)
Kõnealune raamprogramm peaks saama kasu komisjoni algatusest, mis käsitleb teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamist ja mis sisaldub komisjoni 24. jaanuari 2011. aasta otsuses K(2011) 174, milles käsitletakse kolme meedet Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1982/2006/EÜ ja otsuse 2006/970/Euratom rakendamise lihtsustamiseks. Komisjoni kõnealuse otsusega muudetakse otsusega 2006/970/Euratom vastuvõetud toetuslepingu näidist.
(7)
Eeskirjad peaksid jätkuvalt hõlbustama raamprogrammis osalejate loodud intellektuaalomandi kasutamist, võttes arvesse osaleja rahvusvahelise tegutsemise spetsiifikat ning kaitstes samal ajal teiste osalejate ja ühenduse õigustatud huve.
(8)
Raamprogrammi meetmed peaksid soodustama liidu äärepoolseimate piirkondade osalemist ning samuti paljude ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist.
(9)
Ühtsuse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks kohaldada mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust, mis on sätestatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta (8).
(10)
Tuleb kehtestada osalemise miinimumtingimused nii üldreeglina kui ka raamprogrammi konkreetsete kaudsete meetmete puhul.
(11)
Igal õigussubjektil peaks olema võimalus osaleda, kui miinimumtingimused on täidetud. Kui osalemise puhul on täidetud rohkem kui miinimumtingimused, peaks see tagama asjaomase kaudse meetme tõhusa rakendamise.
(12)
Rahvusvahelisi organisatsioone, kelle eesmärk on arendada tuumaenergiavaldkonnas teadus- ja koolitustegevusealast koostööd Euroopas ning mis koosnevad peamiselt liikmesriikidest või assotsieerunud riikidest, tuleks julgustada raamprogrammis.
(13)
Kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemine tuleks samuti ette näha vastavalt asutamislepingu artiklile 101. Kõnealune osalemine peaks aga olema õigustatud raamprogrammi eesmärkide saavutamiseks tehtud suurema panuse andmise kaudu.
(14)
Vastavalt asutamislepingu artiklile 198 võivad raamprogrammis osaleda liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevate Euroopa-väliste territooriumide õigussubjektid.
(15)
On vaja kehtestada tingimused ühenduse toetuse andmiseks kaudsetes meetmetes osalejatele.
(16)
On vajalik, et komisjon kehtestaks lisaks finantsmääruses ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ning käesolevas määruses sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida ettepanekute esitamist, hindamist ja valikut ning toetuste andmist, ning kehtestada osalejate vaidlustusmenetlus. Eelkõige tuleks kehtestada sõltumatute ekspertide kasutamise eeskirjad.
(17)
Raamprogrammi kestus on piiratud kahe aastaga, samas kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013)) (9) vastu võetud seitsmes liidu raamprogramm, mille eeskirjad on sarnased seitsmenda raamprogrammi eeskirjadega, kehtib paralleelselt kuni 2013. aasta lõpuni. Seega on asjakohane kohaldada liidu seitsmenda raamprogrammi eeskirjadega sarnaseid eeskirju ning vältida suuremaid muudatusi osalejate jaoks.
(18)
Komisjon peaks lisaks finantsmäärusega ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud eeskirjadele kehtestama raamprogrammi raames eeskirjad ja menetlused, et reguleerida raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejate õigusliku vastutuse ja rahalise elujõulisuse hindamist. Nimetatud eeskirjadega tuleks saavutada tasakaal liidu finantshuvide kaitsmise ning õigussubjektide raamprogrammis osalemise lihtsustamise ja hõlbustamise vahel. Selleks et tagada kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse pidev kontrollimine ning vältida suuremaid muudatusi osalejate jaoks, tuleks raamprogrammi suhtes kohaldada komisjoni 13. juuni 2007. aasta otsusega K(2007) 2466 vastuvõetud eeskirju, millega tagatakse nende kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse pidev kontrollimine, kes saavad mõnda toetust liidu seitsmenda raamprogrammi ja ühenduse seitsmenda raamprogrammi raames.
(19)
Antud kontekstis reguleerivad finantsmäärus ja määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (10) muu hulgas liidu finantshuvide kaitset, pettuse ja eeskirjade eiramise vastast võitlust, komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmise korda, lepingute sõlmimise ja toetuse andmise menetlusest välja jätmist ning sellega seotud karistusi, ning komisjoni ja kontrollikoja auditeerimisi ja kontrolle.
(20)
Ühenduse rahaline toetus peaks osalejateni jõudma põhjendamatute viivitusteta.
(21)
Iga meetme jaoks sõlmitud lepingutega tuleks ette näha komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja tehtav järelevalve ja finantskontroll, samuti kontrollikoja auditid ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohapeal läbiviidavad kontrollid vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (11) sätestatud korrale.
(22)
Komisjon peaks teostama järelevalvet nii raamprogrammi raames võetavate kaudsete meetmete kui ka raamprogrammi ja selle eriprogrammide üle. Selleks et tagada kaudsete meetmete rakendamise tõhus ja ühtne järelevalve ja hindamine, peaks komisjon kehtestama asjakohase infosüsteemi ja seda haldama.
(23)
Raamprogramm peaks kajastama ja edendama Euroopa teadlaste hartat ja teadlaste töölevõtmise juhendit käsitleva komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovitusega 2005/251/EÜ (12) kehtestatud üldpõhimõtteid, arvestades sealjuures harta ja töölevõtmise juhendi vabatahtlikku iseloomu.
(24)
Uurimistulemuste levitamise eeskirjadega tuleks tagada, et vajaduse korral kaitsevad osalejad meetmete käigus loodud intellektuaalomandit ning kasutavad ja levitavad neid tulemusi.
(25)
Austades intellektuaalomandi õigusi, tuleks koostada eeskirjad, mis tagavad, et osalejatel ning nendega seotud ja liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvatel õigussubjektidel on juurdepääs teabele, mille nad projekti kaasa toovad, ja teadmistele, mis luuakse projekti käigus tehtud uurimistöö tulemusena, sellises ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks.
(26)
Seitsmenda raamprogrammi raames loodud ja komisjoni hallatav osalejate tagatisfond peaks tegevust jätkama ning katma raamprogrammi raames oma kohustusi mittetäitvate partnerite võlgnetavad ja hüvitamata summad. Sellise fondi loomine on edendanud lihtsustamist ja hõlbustanud osalemist, tagades liidu finantshuvid viisil, mis on asjakohane ka raamprogrammi jaoks.
(27)
Ühenduse toetus asutamislepingu artiklite 45-51 kohaselt loodud ühisettevõtetele ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.
(28)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid.
(29)
Ühendus peaks andma rahalist toetust finantsmääruse kohaselt muu hulgas ka riigihangetena, mis põhinevad kaupade või teenuste lepingulistel hindadel ja on valitud välja pakkumismenetluste alusel, ning toetuste, organisatsioonide liikmemaksude ja sõltumatute ekspertide honoraridena,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
SISSEJUHTAVAD SÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide ning teiste õigussubjektide osalemiseks meetmetes, mida teostab üks või enam osalejat otsuse 2012/93/Euratom II lisas kindlaks määratud rahastamiskava kohaselt (edaspidi „kaudsed meetmed”).
Ühtlasi sätestatakse käesolevas määruses raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejatele ühenduse rahalise toetuse maksmise eeskirjad vastavalt määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 sätestatule.
Raamprogrammi raames läbi viidud teadustöö tulemuste puhul sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad teadmiste avalikustamiseks kõigi asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites (edaspidi „levitamine”).
Lisaks sätestatakse eeskirjad teadmiste otseseks või kaudseks kasutamiseks edasises uurimistegevuses, mida asjaomased kaudsed meetmed ei kata, sh tegevus toote või protsessi arendamiseks, loomiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks (edaspidi „kasutamine”).
Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad nii teadmiste kui ka taustteabe litsentside ja kasutaja õiguste kohta (edaspidi „kasutusõigused”).
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „õigussubjekt”- füüsiline isik või asukohariigi õiguse või liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi;
2) „seotud õigussubjekt”- mis tahes õigussubjekt, mis on programmis osaleja otsese või kaudse kontrolli all või mille üle teostatakse samasugust otsest või kaudset kontrolli, nagu programmis osaleja üle; kontrolli teostatakse artikli 7 lõikes 2 sätestatud vormides;
3) „õiglased ja mõistlikud tingimused”- asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused, mille puhul võetakse arvesse kasutusõiguse taotluse spetsiifilisi asjaolusid, nagu kasutusõiguse taotluse objektiks olevate teadmiste või taustteabe tegelik või potentsiaalne väärtus ja/või kavandatava kasutuse ulatus, kestus või muud tingimused;
4) „teadmised”- asjaomaste kaudsete meetmete tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta või mitte; need hõlmavad autoriõigustega seotud õigusi, tööstusdisainilahenduse õigusi, patendiõigusi, sordikaitset või sarnaseid kaitseliike;
5) „taustteave”- enne toetuslepingu sõlmimist osalejate omanduses olev teave, sealhulgas sellise teabe juurde kuuluvad autoriõigused või intellektuaalomandi õigused, mida osalejad on taotlenud enne toetuslepingu sõlmimist ning mida on vaja kaudse meetme läbiviimiseks või kaudse meetme tulemuste kasutamiseks;
6) „osaleja”- kaudses meetmes osalev õigussubjekt, kellel on ühenduse suhtes õigusi ja kohustusi;
7) „uurimisorganisatsioon”- mittetulundusliku organisatsioonina asutatud õigussubjekt, mis ühena oma põhitegevustest teostab teadusuuringuid või tehnoloogiaarendust;
8) „kolmas riik”- riik, mis ei ole liikmesriik;
9) „assotsieerunud riik”- kolmas riik, mis on ühendusega sõlmitud sellise rahvusvahelise lepingu osaline, mille tingimuste kohaselt või mille alusel ta annab rahalist toetust kogu raamprogrammile või selle osale;
10) „rahvusvaheline organisatsioon”- valitsustevaheline organisatsioon, välja arvatud liit, millel on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel iseseisev õigusvõime, ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused;
11) „Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon”- rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmetest enamik on Euroopa Liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;
12) „avalik-õiguslik asutus”- siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt sellisena asutatud mis tahes õigussubjekt;
13) „VKEd”- mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad soovituse 2003/361/EÜ tähenduses;
14) „tööprogramm”- kava, mille komisjon on vastu võtnud nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsuse 2012/94/Euratom (milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012-2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi) (13) artiklis 6 määratletud eriprogrammi rakendamiseks;
15) „rahastamiskavad”- ühenduse mehhanismid otsuse 2012/93/Euratom II lisas sätestatud kaudsete meetmete rahastamiseks.
Esimese lõigu punkti 1 kohaldamisel käsitatakse viiteid füüsiliste isikute asukohale viitena nende alalisele elukohale.
Artikkel 3
Konfidentsiaalsus
Toetuslepingu näidises, töölevõtmise käskkirja näidises või lepingus sätestatud tingimustest lähtudes hoiavad komisjon ja osalejad kõigi neile konfidentsiaalselt edastatud andmete, teadmiste ja dokumentide konfidentsiaalsust.
II PEATÜKK
OSALEMINE
Artikkel 4
Erisätted termotuumasünteesiuuringute kohta
Käesolevas peatükis sätestatud eeskirju kohaldatakse ilma, et see piiraks erieeskirju, mis reguleerivad IV peatükis sätestatud teemavaldkonnaga „Termotuumasünteesiuuringud” seotud meetmeid.
1. JAGU
Miinimumtingimused
Artikkel 5
Üldpõhimõtted
1. Kui käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimused, kaasa arvatud vastavalt artiklile 11 sätestatud tingimused, on täidetud, võib mis tahes liikmesriigis, assotsieerunud riigis või kolmandas riigis asutatud ettevõtja, uurimiskeskus või ülikool või muu õigussubjekt osaleda kaudses meetmes.
2. Seoses artiklites 6 ja 8 osutatud kaudse meetmega, mille puhul on võimalik miinimumtingimuste täitmine, ilma et osaleks ükski liikmesriigis asutatud õigussubjekt, tuleb osalemiseks täita siiski täiendavalt tingimus, et seeläbi aidataks kaasa asutamislepingu artiklites 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele.
3. Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) võib osaleda kaudsetes meetmetes samadel alustel liikmesriigis asutatud õigussubjektiga ning tal on samad õigused ja kohustused.
Artikkel 6
Miinimumtingimused
1. Kaudsete meetmete miinimumtingimused on järgmised:
a)
osaleb vähemalt kolm õigussubjekti, kes on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning kellest kaks ei ole asutatud samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis;
b)
kõik kolm õigussubjekti on vastavalt artiklile 7 üksteisest sõltumatud.
2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel, kui üks osalejatest on ühiskeskus või Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon või liidu õiguse alusel asutatud subjekt, käsitatakse seda osalejat muus liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatuna kui see liikmesriik või assotsieerunud riik, kus on asutatud mis tahes teine samas kaudses meetmes osaleja.
Artikkel 7
Sõltumatus
1. Kahte õigussubjekti tuleb käsitada teineteisest sõltumatutena, kui üks neist ei ole teise otsese või kaudse kontrolli all või kui nad ei ole ühe ja sama otsese või kaudse kontrolli all.
2. Lõike 1 tähenduses võib kontroll esineda eelkõige ühes järgmistest vormidest:
a)
otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % asjaomase õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis;
b)
otsene või kaudne tegeliku või õigusliku otsustamisõiguse omamine asjaomases õigussubjektis.
3. Järgmised suhted õigussubjektide vahel ei kujuta endast siiski veel kontrollisuhet:
a)
samal avalik-õiguslikul investeerimisühingul, institutsionaalsel investoril või riskikapitaliettevõttel on üle 50 % otsene või kaudne osalus aktsiakapitali nimiväärtusest või osanike või toetajaliikmete häälteenamus;
b)
üks ja sama avalik-õiguslik asutus on asjaomaste õigussubjektide omanik või teostab nende üle järelevalvet.
Artikkel 8
Koordineerimis- ja toetusmeetmed ning teadlaste koolitamine ja karjääri kujundamine
Koordineerimis- ja toetusmeetmete ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise puhul on miinimumtingimuseks ühe õigussubjekti osalemine.
Esimest lõiku ei kohaldata selliste meetmete suhtes, millega koordineeritakse teadustegevust.
Artikkel 9
Üksikosalejad
Kui kaudse meetme miinimumtingimusi täidavad mitu õigussubjekti, kes koos moodustavad ühe õigussubjekti, võib viimane olla kaudse meetme üksikosaleja tingimusel, et ta on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis.
Artikkel 10
Kolmandates riikides asutatud rahvusvahelised organisatsioonid ja õigussubjektid
Kui käesolevas peatükis kehtestatud miinimumtingimused ning eriprogrammides või asjakohastes tööprogrammides sätestatud tingimused on täidetud, on kaudsetes meetmetes osalemine avatud kolmandas riigis asutatud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja õigussubjektidele.
Artikkel 11
Täiendavad tingimused
Lisaks käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimustele võidakse eriprogrammides või tööprogrammides kindlaks määrata tingimused osalejate minimaalse arvu kohta.
Ühtlasi võib neis sätestada lisatingimusi osalejate liigi ja vajaduse korral nende asutamiskoha kohta, lähtudes kaudse meetme iseloomust ja eesmärkidest.
2. JAGU
Menetlused
1. alajagu
Konkursikutsed
Artikkel 12
Konkursikutsed
1. Komisjon avaldab kaudsete meetmete konkursikutsed vastavalt asjaomastes eriprogrammides ja tööprogrammides sätestatud nõuetele.
Lisaks määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 märgitud avaldamisele avaldab komisjon konkursikutsed Euroopa Komisjoni raamprogrammi veebisaidil, kindlates teabekanalites ning liikmesriikides ja assotsieerunud riikides loodud riiklikes teabepunktides.
2. Vajadusel täpsustab komisjon konkursikutses, et osalejad ei pea sõlmima konsortsiumikokkulepet.
3. Konkursikutsetel on selgelt määratletud eesmärgid, mis tagab selle, et taotlejad ei esita asjatuid taotlusi.
Artikkel 13
Erandid
Komisjon ei avalda konkursikutseid järgneva kohta:
a)
eriprogrammides või tööprogrammides määratletud õigussubjektide võetavad koordineerivad ja toetavad meetmed, kui eriprogramm lubab tööprogrammides nimetada abisaajaid vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002;
b)
koordineerivad ja toetavad meetmed, mille sisuks on vastavalt finantsmääruses riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjadele kaupade ostmine või teenuste osutamine;
c)
sõltumatute ekspertide nimetamisega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed;
d)
muud meetmed, kui see on sätestatud finantsmääruses või määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.
2. alajagu
Ettepanekute hindamine ja valik ning toetuste määramine
Artikkel 14
Hindamine, valik ja toetuse määramine
1. Komisjon hindab kõiki konkursikutsetele esitatud ettepanekuid vastavalt kindlaksmääratud hindamispõhimõtetele ning valiku- ja toetuse määramise kriteeriumidele.
Need kriteeriumid on pädevus, mõju ja rakendamine. Nende tingimuste raames täpsustatakse tööprogrammis hindamis- ja valikukriteeriumid ning võidakse lisada täiendavaid nõudeid, koefitsiente ja lävendeid või kehtestada kriteeriumide kohaldamise täiendavad üksikasjad.
2. Ettepanekut, mis on vastuolus eetika aluspõhimõtetega või mis ei vasta eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei valita. Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlusest välja arvata.
3. Ettepanekud seatakse vastavalt hindamistulemustele paremuse järjekorda. Rahastamisotsused tehakse selle järjekorra alusel.
Artikkel 15
Esitamise, hindamise, valiku ja toetuse määramise menetlus
1. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, lähevad edasisele hindamisele üksnes need ettepanekud, mis läbivad esimese etapi, mille käigus hinnatakse ettepanekuid piiratud hindamiskriteeriumide alusel.
2. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, kutsutakse teise etappi täielikku ettepanekut esitama üksnes need taotlejad, kelle ettepanekud läbivad esimese etapi hindamise.
Kõiki taotlejaid teavitatakse kiirelt hindamise esimese etapi tulemustest.
3. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, mis reguleerivad nii ettepanekute esitamist kui ka sellega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlust ning avaldab juhised taotlejatele ja sealhulgas ka juhised hindajatele. Eelkõige kehtestab komisjon kaheetapilise ettepanekute esitamise menetluse üksikasjalikud eeskirjad (sealhulgas esimese etapi ettepaneku ja teise etapi täieliku ettepaneku ulatuse ja liigi kohta) ning kaheetapilise hindamismenetluse eeskirjad.
Komisjon annab taotlejatele teavet ja määrab kindlaks vaidlustusmenetluse osalejate jaoks.
4. Raamprogrammi suhtes kohaldatakse komisjoni 13. juuni 2007. aasta otsusega K(2007) 2466 vastu võetud eeskirju, millega tagatakse nende kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse ühetaoline kontrollimine, kes saavad mõnda toetust liidu seitsmenda raamprogrammi või ühenduse seitsmenda raamprogrammi vahenditest.
Komisjon hoidub nimetatud kontrolli korduvast läbiviimisest, välja arvatud juhul, kui asjaomase osaleja olukord on muutnud.
Artikkel 16
Sõltumatute ekspertide nimetamine
1. Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda ettepanekute hindamisel.
Artiklis 13 käsitletud koordineerivate ja toetavate meetmete puhul nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui komisjon peab seda vajalikuks.
2. Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks vajalike oskuste ja teadmiste alusel. Juhul kui sõltumatutel ekspertidel tuleb tegeleda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.
Sõltumatud eksperdid määratakse ja valitakse üksikisikutele suunatud taotluste esitamise kutsete ja asjakohastele organisatsioonidele, nagu riiklikele teadusagentuuridele, teadusasutustele või ettevõtetele suunatud taotluste esitamise kutsete alusel, et koostada sobivate kandidaatide nimekiri.
Komisjon võib vajadusel valida asjakohaste oskustega nimekirjavälise isiku.
Selleks et tagada mõistlik sooline tasakaal, rakendatakse sõltumatute ekspertide rühmade nimetamisel sobivaid meetmeid.
3. Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab komisjon, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse.
4. Komisjon allkirjastab ühenduse ja iga sõltumatu eksperdi vahel töölevõtmise käskkirja komisjoni 21. augusti 2008. aasta otsuse K(2008) 4617 kohaselt vastu võetud töölevõtmise käskkirja näidise alusel.
5. Komisjon avaldab kord aastas sobivates teabekanalites teda raamprogrammi iga eriprogrammi juures abistanud sõltumatute ekspertide nimekirja.
3. alajagu
Rakendamine ja toetuslepingud
Artikkel 17
Üldist
1. Osalejad rakendavad kaudse meetme ja võtavad kõik selleks vajalikud ja põhjendatud meetmed. Samas kaudses meetmes osalejad rakendavad meedet ühenduse suhtes solidaarselt.
2. Komisjon koostab artiklis 18 esitatud toetuslepingu näidise alusel ning asjaomase rahastamisskeemi kriteeriume arvesse võttes ühenduse ja osalejate vahelise toetuslepingu.
3. Osalejad ei tohi võtta toetuslepinguga vastuollu minevaid kohustusi.
4. Kui osaleja ei täida kaudse meetme tehnilise rakendamise osas oma kohustusi, peavad teised osalejad täitma toetuslepingust tulenevaid kohustusi ilma täiendava ühenduse toetuseta, välja arvatud juhul, kui komisjon nad sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastab.
5. Kui meetme rakendamine muutub võimatuks või kui osalejad ei suuda seda rakendada, tagab komisjon meetme lõpetamise.
6. Osalejad tagavad komisjoni teavitamise kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada kaudse meetme rakendamist või ühenduse huve.
7. Kaudses meetmes osalejad võivad töö teatud osasid kolmandatelt osapooltelt alltöövõtu korras sisse osta, juhul kui see on toetuslepingus ette nähtud.
8. Komisjon näeb osalejate jaoks ette vaidlustusmenetluse.
Artikkel 18
Toetuslepingu üldsätted
1. Komisjoni 10. aprilli 2007. aasta otsusega K(2007) 1509 vastu võetud toetuslepingu näidis kehtib ka raamprogrammi alusel.
Toetuslepingus nähakse ette osalejate õigused ja kohustused ühenduse ees vastavalt otsusele 2006/970/Euratom, käesolevale määrusele, finantsmäärusele ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ning vastavalt liidu õiguse üldpõhimõtetele.
Ühtlasi nähakse samadel tingimustel ette ka nende õigussubjektide õigused ja kohustused, kes ühinevad kaudse meetmega selle elluviimise käigus.
2. Vajaduse korral sätestatakse toetuslepingus, millise osa ühenduse rahalisest toetusest moodustab abikõlblike kulude hüvitamine ja millise osa ühtsetel määradel põhinev rahastamine (sealhulgas ühikuhindade astmikul põhinev) või kindlasummalised maksed.
3. Toetuslepingus määratakse kindlaks, millised muudatused konsortsiumi koosseisus nõuavad eelnevat konkursikuulutuse avaldamist.
4. Toetuslepingus nõutakse korrapäraste asjaomase kaudse meetme rakendamist käsitlevate eduaruannete esitamist komisjonile.
5. Vajadusel nähakse toetuslepinguga ette, et komisjoni teavitatakse eelnevalt igast kavandatavast teadmiste omandiõiguse üleandmisest kolmandale osapoolele.
6. Kui toetuslepinguga nõutakse osalejatelt selliste tegevuste läbiviimist, millest saavad kasu kolmandad osapooled, teavitavad osalejad sellest laialdaselt ning määravad kindlaks kolmandad osapooled, hindavad neid ja valivad nad välja läbipaistvalt, õiglaselt ning erapooletult. Kui see on tööprogrammis sätestatud, määratakse toetuslepingus kindlaks kriteeriumid selliste kolmandate osapoolte valimiseks. Komisjonil on õigus kolmandate osapoolte valiku suhtes vastuväiteid esitada.
7. Kui osutub vajalikuks lõikes 1 osutatud toetuslepingu näidise oluline muutmine, siis muudab komisjon seda vastavalt vajadusele tihedas koostöös liikmesriikidega.
8. Toetuslepingu näidis kajastab Euroopa teadlaste hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis sätestatud üldpõhimõtteid. See käsitleb sobival viisil sünergiat kõigi tasemete haridusasutustega, valmidust ja võimet teadusküsimusi ja uurimistulemusi käsitlevaks dialoogiks ja aruteluks laiema avalikkusega väljaspool teadusringkondi, meetmeid naiste osaluse suurendamiseks teadustöös ja meetmeid teadustöö sotsiaal-majanduslike aspektide käsitlemiseks.
9. Toetuslepingu näidises nähakse ette komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja ning kontrollikoja tehtav järelevalve ja finantskontroll.
10. Toetuslepinguga kehtestatakse tähtajad, mille jooksul osalejad peavad esitama käesolevas määruses nimetatud teatised.
Artikkel 19
Kasutusõigusi, kasutamist ja levitamist käsitlevad sätted
1. Toetuslepinguga määratakse kindlaks osalejate õigused ja kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega, kuivõrd neid ei ole käesoleva määrusega kehtestatud.
Sellega seoses on nõutav teadmiste kasutamise ja levitamise kava esitamine komisjonile.
2. Toetuslepingus täpsustatakse tingimused, mille alusel osalejad võivad esitada vastuväiteid seoses teadmiste kasutamise ja levitamise tehnoloogilise kontrolliga, mida teevad teatavad komisjoni volitatud esindajad.
Artikkel 20
Lõpetamisega seotud sätted
Toetuslepingus täpsustatakse toetuslepingu osalise või täieliku lõpetamise põhjused, eelkõige seoses käesoleva määruse täitmata jätmise, kohustuste mittetäitmise või rikkumisega, samuti määratakse kindlaks, millised tagajärjed on osalejatele mõne teise osaleja suutmatusel lepingut täita.
Artikkel 21
Erisätted
1. Selliste kaudsete meetmete puhul, millega toetatakse olemasolevaid teadusuuringute infrastruktuure ja vajaduse korral uusi teadusuuringute infrastruktuure, kehtestatakse toetuslepingutega erisätted seoses konfidentsiaalsuse, avalikustamise ja kasutusõiguste ning kohustustega, mis võivad infrastruktuuri kasutajaid mõjutada.
2. Selliste kaudsete meetmete puhul, millega toetatakse teadlaste koolitamist ja karjääri kujundamist, kehtestatakse toetuslepinguga erisätted seoses konfidentsiaalsuse, kasutusõiguse ning kohustustega, mis on seotud meetmega toetatavate teadlastega.
3. Liikmesriikide kaitsehuvide kindlustamiseks asutamislepingu artikli 24 tähenduses kehtestatakse toetuslepingutega erisätted konfidentsiaalsuse, teabe klassifitseerimise, kasutusõiguste ning teadmiste omandiõiguse ülemineku ja kasutamise kohta.
Artikkel 22
Allkirjastamine ja ühinemine
Toetusleping jõustub siis, kui koordinaator ja komisjon on selle allkirjastanud.
Toetuslepingut kohaldatakse kõikide toetuslepinguga ametlikult ühinenud osalejate suhtes.
4. alajagu
Konsortsiumid
Artikkel 23
Konsortsiumikokkulepped
1. Kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti, sõlmivad kõik kaudses meetmes osalejad kokkuleppe (edaspidi „konsortsiumikokkulepe”), et reguleerida muu hulgas järgmist:
a)
konsortsiumi sisemine korraldus;
b)
ühenduse rahalise toetuse jagamine;
c)
eeskirjad, mis täiendavad III peatükis sisalduvaid eeskirju ja nendega seotud sätteid toetuslepingus;
d)
sisevaidluste lahendamine, sealhulgas võimu kuritarvitamise juhtumite lahendamine;
e)
vastutus, kahjude hüvitamine ja osalejate vahelise konfidentsiaalsuse kord.
2. Komisjon kehtestab ja avaldab juhised, mis käsitlevad põhiküsimusi, mida osalejad oma konsortsiumikokkulepetes käsitleda võivad.
Artikkel 24
Koordinaator
1. Kaudses meetmes osaleda soovivad õigussubjektid määravad endi seast ühe, kes tegutseb koordinaatorina, et täita järgmisi ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, finantsmäärusele, määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ja toetuslepingule:
a)
jälgida, et kaudses meetmes osalejad täidavad oma kohustused;
b)
kontrollida, kas toetuslepingus märgitud õigussubjektid täidavad toetuslepinguga ühinemiseks vajalikke formaalsusi;
c)
võtta vastu ühenduse rahalist toetust ja jaotada seda kooskõlas konsortsiumikokkuleppe ja toetuslepinguga;
d)
pidada ühenduse rahalise toetusega seotud arvestust ja raamatupidamisarvestust ning teavitada komisjoni selle jaotamisest vastavalt artikli 23 lõike 1 punktile b ja artiklile 35;
e)
vahendada tõhusalt ja korrektselt teavet osalejate vahel ning esitada osalejatele ja komisjonile korrapäraseid aruandeid projekti edusammudest.
2. Koordinaator märgitakse toetuslepingusse.
Uue koordinaatori nimetamiseks on vaja komisjoni kirjalikku nõusolekut.
Artikkel 25
Muudatused konsortsiumi koosseisus
1. Kaudses meetmes osalejad võivad heaks kiita uue osaleja lisamise või olemasoleva osaleja väljajätmise, tehes seda kooskõlas konsortsiumikokkuleppe vastavate sätetega.
2. Iga olemasoleva kaudse meetmega liituv õigussubjekt ühineb toetuslepinguga.
3. Erandjuhtudel, kui toetuslepingus on see sätestatud, avaldab konsortsium konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige raamprogrammi veebisaite, erialaajakirjandust ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabe- ja kontaktpunkte.
Konsortsium hindab pakkumisi lähtuvalt esialgset meedet reguleerivatest kriteeriumidest koos sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud vastavalt artiklites 14 ja 16 sätestatud põhimõtetele.
4. Konsortsium peab igast koosseisu kavandatud muudatusest teavitama komisjoni, kes võib 45 päeva jooksul alates teate saamisest esitada vastuväiteid.
Konsortsiumi koosseisu muudatused, mis on seotud teiste toetuslepingu muutmise ettepanekutega, mis ei ole otseselt seotud koosseisu muutusega, peavad saama komisjoni kirjaliku nõusoleku.
5. alajagu
Programmide ning kaudsete meetmete järelevalve ja hindamine ning teabe edastamine
Artikkel 26
Järelevalve ja hindamine
1. Komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal, mida osalejad esitavad vastavalt artiklis 18 osutatud toetuslepingu näidisele.
Eelkõige jälgib komisjon vastavalt artikli 19 lõike 1 teisele lõigule esitatud teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist.
Sellel eesmärgil võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid, kes on ametisse nimetatud vastavalt artiklile 16.
2. Komisjon kehtestab infosüsteemi, mis võimaldab tagada lõikes 1 osutatud järelevalve tõhususe ja järjepidevuse kogu raamprogrammi ulatuses, ning haldab seda.
Artikli 3 kohaselt avaldab komisjon sobivates teabekanalites teavet rahastatud projektide kohta.
3. Otsuse 2012/93/Euratom artiklis 6 nimetatud järelevalve ja hindamine hõlmavad käesoleva määruse kohaldamisega seotud aspekte ning käsitlevad kulude arvutamise korra muudatuste eelarvelist mõju võrreldes ühenduse seitsmenda raamprogrammiga ning selle mõju osalejate halduskoormusele.
4. Komisjon määrab kooskõlas artikliga 16 sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda raamprogrammis ja eriprogrammides ettenähtud hindamistel ning (kui seda vajalikuks peetakse) eelmiste raamprogrammide hindamisel.
5. Lisaks võib komisjon moodustada artikli 16 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat välja töötada ja rakendada.
Artikkel 27
Kättesaadavaks tehtav teave
1. Võttes arvesse artiklit 3, teeb komisjon taotluse korral igale liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu tema valduses oleva vajaliku teabe, mis on saadud kaudse meetme raames tehtud töö tulemusel, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
asjaomane teave on avalikes huvides;
b)
osalejad ei ole asjaomase teabe kättesaadavaks tegemise vastu piisavalt põhjendatud argumente esitanud.
2. Teabe kättesaadavaks tegemisega vastavalt lõikele 1 ei lähe komisjoni või osalejate õigused või kohustused mingil juhul teabe saajale.
Teabe saaja käsitleb siiski mis tahes sellist teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui see tuleb avalikuks või kui osalejad ise selle avalikustavad või kui see edastati komisjonile ilma konfidentsiaalsuspiiranguteta.
3. JAGU
Ühenduse rahaline toetus
1. alajagu
Abikõlblikkus ja toetuste vormid
Artikkel 28
Abikõlblikkus
1. Kõik järgmised õigussubjektid, kes osalevad kaudses meetmes, võivad saada ühenduse rahalist toetust:
a)
iga liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud või liidu õiguse alusel asutatud õigussubjekt;
b)
iga Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon.
2. Juhul kui osaleb muu rahvusvaheline organisatsioon kui Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon või kolmandates riikides (mis ei ole assotsieerunud riigid) asuv õigussubjekt, võib ta saada ühenduse rahalist toetust tingimusel, et vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:
a)
kui see on vastavalt sätestatud eriprogrammides või asjaomases tööprogrammis;
b)
kui toetus on vajalik kaudse meetme teostamiseks;
c)
toetus on ette nähtud mis tahes kahepoolses teadus- ja tehnoloogialepingus või muus ühenduse ja õigussubjekti asukohariigi vahelises kokkuleppes.
Artikkel 29
Toetuste vorm
Otsuse 2012/93/Euratom II lisas sätestatud rahastamiskavade kohaselt põhineb ühenduse rahaline toetus abikõlblike kulude täielikul või osalisel hüvitamisel.
Komisjoni rahaline toetus võib olla ühtsetel määradel, sealhulgas ühikuhindade astmikul põhinevate toetuste, või kindlasummaliste maksete vormis või kombineerida abikõlblike kulude hüvitamisel ühtsetel määradel põhinevat rahastamist ja kindlasummalisi makseid. Ühenduse rahalist toetust võib maksta ka stipendiumi või auhinna vormis.
Toetuse vorm, mida asjaomase meetme puhul tuleb kasutada, täpsustatakse tööprogrammides ja konkursikutsetes.
Artikkel 30
Abikõlblike kulude hüvitamine
1. Osalejad kaasrahastavad kaudseid meetmeid, mida rahastatakse toetustest.
Abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest ei või saada tulu.
2. Meetme rakendamise lõppedes võetakse toetuse maksmisel arvesse tulud.
3. Et kaudse meetme rakendamisel tekkinud kulud oleksid abikõlblikud, peavad need vastama järgmistele tingimustele:
a)
kulud peavad olema tegelikud;
b)
kulud peavad olema tekkinud meetme rakendamise jooksul, välja arvatud lõpparuannete puhul, kui need on toetuslepinguga ette nähtud;
c)
kulud peavad olema kindlaks määratud osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavade kohaselt ning need peavad olema tehtud ainsa eesmärgiga saavutada kaudse meetme eesmärgid ja kavandatud tulemused viisil, mis on kooskõlas kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega;
d)
kulud peavad olema kirjendatud osaleja raamatupidamisarvestuses ning kolmandate osapoolte ressursside puhul nende kolmandate osapoolte raamatupidamisarvestusse kantud;
e)
kulud peavad olema eraldatud abikõlbmatutest kuludest, eriti eristatavatest kaudsetest maksudest, sealhulgas käibemaks, tollimaksud ja võlgnetavad intressid, reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursilt saadud kahjud ja kuludega seotud kasum kapitalilt, mõne muu liidu projektiga seoses deklareeritud, kantud või hüvitatud kulud, võlad ja võla teenindamise kulud, ülekulud ja hoolimatult tekitatud kulud, või mis tahes muudest kuludest, mis ei vasta punktides a-d sätestatud tingimustele.
Lõike 1 punkti a kohaldamisel võib kasutada keskmisi personalikulusid, kui need on kooskõlas osaleja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega ega erine oluliselt tegelikest kuludest.
4. Kuigi ühenduse rahaline toetus arvutatakse kaudse meetme kogukulude alusel, põhineb tagasimakse iga osaleja kuluaruandel.
Artikkel 31
Otsesed ja kaudsed abikõlblikud kulud
1. Abikõlblikud kulud peavad koosnema otseselt meetmega seotud kuludest (edaspidi „otsesed abikõlblikud kulud”) ja vajaduse korral kuludest, mida ei saa otseselt meetmega seostada, kuid mis tulenevad meetmega seotud otsestest abikõlblikest kuludest (edaspidi „kaudsed abikõlblikud kulud”).
2. Osalejate kulude hüvitamine põhineb nende otsestel ja kaudsetel abikõlblikel kuludel.
Kooskõlas artikli 30 lõike 3 punktiga c võib osaleja enda kui õigussubjekti abikõlblike kaudsete kulude väljaarvutamiseks kasutada lihtsustatud meetodit, kui see meetod on kooskõlas osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavadega. Toetuslepingu näidises esitatakse põhimõtted, millest sellega seoses tuleb kinni pidada.
3. Toetuslepinguga võib piirata kaudseid abikõlblikke kulusid, kehtestades abikõlblike kulude maksimaalse määra, välja arvatud alltöövõtuga otseselt seotud abikõlblikud kulud, eriti koordineerimis- ja toetusmeetmete ning vajaduse korral teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete puhul.
4. Erandina lõikest 2 võib kaudsete abikõlblike kulude puhul iga osaleja valida ühtsetel määradel põhineva rahastamise, mis hõlmab tema otseseid abikõlblikke kogukulusid, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed abikõlblikud kulud või kolmandate osapoolte kulude hüvitamisega seotud kulud.
Asjakohased ühtsed määrad määrab kindlaks komisjon ligilähedaselt tegelike kaudsete kuludega vastavalt finantsmäärusele ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.
5. Mittetulunduslikud avalik-õiguslikud asutused, kesk- ja kõrgharidusasutused, teadusasutused ja VKEd, kes osalevad artiklis 32 osutatud rahastamiskavades, mis hõlmavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust, ning kes ei suuda kindlalt tuvastada asjaomase meetmega seotud enda tegelikke kaudseid kulusid, võivad valida ühtsetel määradel põhineva makse, mis moodustab 60 % nende toetuste otseste abikõlblike kulude kogusummast.
6. Kõik ühtsed määrad esitatakse toetuslepingu näidises.
Artikkel 32
Rahastamise ülemmäärad
1. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 50 % kõigist abikõlblikest kuludest.
Mittetulunduslike avalik-õiguslike asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste, teadusasutuste ja VKEde puhul võib see siiski ulatuda maksimaalselt kuni 75 % kõigist abikõlblikest kuludest.
2. Tutvustamistegevuse puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt 50 % kõigist abikõlblikest kuludest.
3. Koordineerimis- ja toetusmeetmeid ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmeid toetava tegevuse puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100 % kõigist abikõlblikest kuludest.
4. Haldusmeetmeteks, sealhulgas raamatupidamisaruande tõenditeks ning teisteks tegevusteks, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1, 2 ja 3, võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100 % kõigist abikõlblikest kuludest.
Teised esimeses lõigus nimetatud tegevused hõlmavad muu hulgas koolitust selliste meetmete puhul, mis ei kuulu teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetme rahastamiskava alla ega hõlma koordineerimist, koostöövõrkude loomist ja tulemuste levitamist.
5. Lõigete 1-4 kohaldamisel võetakse ühenduse rahalise toetuse kindlaksmääramisel arvesse abikõlblikud kulud ja tulud
6. Lõikeid 1-5 kohaldatakse vajaduse korral nende kaudsete meetmete suhtes, kus terve kaudse meetme ulatuses kasutatakse ühtsetel määradel põhinevat rahastamist või kindlasummalisi makseid.
Artikkel 33
Aruandlus ja abikõlblike kulude auditeerimine
1. Komisjonile esitatakse korrapäraselt aruandeid, mis käsitlevad abikõlblikke kulusid, eelfinantseerimisest saadud intresside ja asjaomase kaudse meetmega seotud tulusid, ning vajaduse korral esitatakse ka raamatupidamisaruande tõend vastavalt finantsmäärusele ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.
Igast meetme kaasfinantseerimisest tuleb teatada aruandes ning vajaduse korral seda dokumentaalselt tõendada meetme lõppedes.
2. Olenemata finantsmäärusest ja määrusest (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 on raamatupidamisaruande tõend kohustuslik vaid juhul, kui osalejale kaudse meetme raames tehtud vahe- ja lõppmaksete kumulatiivne summa on 375 000 eurot või sellest suurem.
Kuni kaks aastat kestva kaudse meetme puhul nõutakse osalejalt siiski mitte üle ühe raamatupidamisaruande tõendi, mis tuleb esitada projekti lõppedes.
Raamatupidamisaruande tõendeid ei nõuta kaudsete meetmete puhul, mille korral tagasimakse tehakse kindlasummalise maksena või ühtsetel määradel põhineva maksena.
3. Avalik-õiguslike asutuste, teadusorganisatsioonide ning kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul võib lõikes 1 nõutava raamatupidamisaruande tõendi väljastada pädev ametiisik.
Artikkel 34
Pädevusvõrgustikud
1. Tööprogrammis nähakse ette toetuse vorm, mida tuleb kasutada pädevusvõrgustike puhul.
2. Kui pädevusvõrgustikele antakse ühenduse rahaline toetus kindlasummalise maksena, arvutatakse see vastavalt pädevusvõrgustikuga seotud teadlaste arvule ja meetme kestusele. Kindlasummalise rahastamise puhul on ühikuhind 23 500 eurot ühe teadlase kohta aastas.
Komisjon kohandab seda summat vastavalt finantsmäärusele ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.
3. Tööprogrammis määratakse kindlaks osalejate maksimaalne arv ja vajaduse korral maksimaalne teadlaste arv, mida võib aluseks võtta maksimaalse kindlasummalise makse arvutamisel. Vajaduse korral võib osalejaid siiski olla rahalise toetuse kindlaksmääramiseks seatud maksimumarvust rohkem.
4. Rahalise toetuse väljamaksed tehakse perioodiliste maksetena.
Neid perioodilisi makseid tehakse vastavalt ühise tegevusprogrammi elluviimise hinnangulisele edenemisele, mis põhineb konsortsiumiga kokku lepitud ning toetuslepingus kindlaks määratud tulemusindikaatoritel, millega mõõdetakse uurimisressursside ja -vahendite integreerimist.
2. alajagu
Maksed, jaotamine, sissenõudmine ja tagatised
Artikkel 35
Maksed ja jaotamine
1. Ühenduse rahaline toetus makstakse osalejatele asjatute viivitusteta koordinaatori kaudu.
2. Koordinaator peab ühenduse rahaliste vahendite kohta raamatupidamisarvestust, mis võimaldab igal ajal kindlaks teha, kui palju raha on igale osalejale eraldatud.
Koordinaator edastab selle teabe nõudmisel komisjonile.
Artikkel 36
Sissenõudmine
Komisjon võib kooskõlas finantsmäärusega vastu võtta tagastamisotsuse.
Artikkel 37
Riski vältimise mehhanism
1. Kui lõigetes 2-5 ei ole sätestatud teisiti, vastutab iga osaleja üksnes oma võlgade eest.
2. Et hallata riski, mis on seotud võimalusega, et ühendusele ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, on komisjon asutanud osalejate tagatisfondi (edaspidi „fond”) ning haldab seda kooskõlas lisaga.
Fondi tegevuse tulemusena saadud intressid lisatakse fondile ning neid kasutatakse üksnes lisa punktis 3 sätestatud eesmärkidel, ilma et see piiraks lisa punkti 4 kohaldamist.
3. Kaudses meetmes osaleja poolt toetuse vormis fondi tehtud sissemakse ei tohi ületada 5 % osalejale antavast ühenduse rahalisest toetusest. Meetme lõppemise korral tagastatakse osalejale (koordinaatori kaudu) fondi tehtud sissemakse summa, arvestades lõikes 4 sätestatut.
4. Juhul kui fondi tegevuse tulemusena saadud intressid ei ole piisavad, et katta ühendusele tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, võib komisjon osalejale tagastamisele kuuluvast summast maha arvata maksimaalselt ühe protsendi osalejale antavast ühenduse rahalisest toetusest.
5. Lõikes 4 osutatud mahaarvamist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste suhtes, selliste õigussubjektide suhtes, kelle osaluse kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ning kõrg- ja keskharidusasutuste suhtes.
6. Komisjon kontrollib eelnevalt ainult koordinaatorite finantssuutlikkust ning muude kui lõikes 5 osutatud osalejate finantssuutlikkust, kui nad taotlevad kaudse meetme raames ühenduse rahalist toetust summas, mis ületab 500 000 eurot, välja arvatud juhul, kui tegemist on erandlike asjaoludega, ja eelkõige juhul, kui olemasoleva teabe põhjal on õigustatult alust nimetatud osalejate finantssuutlikkuses kahelda.
7. Osalejate tagatisfondi loetakse finantsmääruse kohaseks piisavaks tagatiseks. Osalejatelt ei tohi nõuda täiendavat tagatist või garantiid.
III PEATÜKK
LEVITAMINE JA KASUTAMINE NING KASUTUSÕIGUSED
1. JAGU
Teadmised
Artikkel 38
Erisätted termotuumasünteesiuuringute kohta
Käesolevas peatükis sätestatud eeskirju kohaldatakse ilma, et see piiraks erieeskirju, mis reguleerivad IV peatükis sätestatud teemavaldkonnaga „Termotuumasünteesiuuringud” seotud meetmeid.
1. alajagu
Omandiline kuuluvus
Artikkel 39
Teadmiste omandiline kuuluvus
1. Muude kui lõikes 3 viidatud kaudsete meetmete alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad osalejatele, kelle tehtud töö on need teadmised andnud.
2. Kui osaleja töötajatel või muul osaleja heaks töötaval personalil on õigus nõuda teadmiste suhtes õigusi, tagab osaleja selle, et neid õigusi on võimalik teostada viisil, mis on vastavuses tema toetuslepingust tulenevate kohustustega.
3. Teadmised kuuluvad ühendusele järgmistel juhtudel:
a)
koordineerivad ja toetavad meetmed, mis hõlmavad vastavalt finantsmääruses riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjadele ostetud kaupu või osutatud teenuseid;
b)
sõltumatuid eksperte hõlmavad koordineerivad ja toetavad meetmed.
Artikkel 40
Teadmiste ühisomand
1. Kui mitu osalejat on teinud ühiselt tööd, mille alusel on saadud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt.
Osalejad sõlmivad kokkuleppe ühisomandi jagamise ja kasutamistingimuste kohta vastavalt toetuslepingu tingimustele.
2. Kui ühise omandiõiguse kokkulepet ei ole veel sõlmitud, on igal ühisomanikul õigus teiste ühisomanike eelneva teavitamise ning õiglase ja mõistliku hüvitise korral anda kolmandatele pooltele lihtlitsentse, ilma õigusteta anda all-litsentse, järgmistel tingimustel:
a)
teisi ühisomanikke peab eelnevalt teavitama;
b)
teistele ühisomanikele tuleb pakkuda õiglast ja mõistlikku hüvitist.
3. Komisjon annab taotluse korral juhiseid ühisomandiõiguse kokkuleppele lisatavate võimalike aspektide kohta.
Artikkel 41
Teadmiste edasiandmine
1. Käesoleva artikli lõigete 2-5 ja artikli 42 kohaselt võib teadmiste omanik teadmisi edasi anda kõigile õigussubjektidele.
2. Kui osaleja annab üle teadmiste omandiõiguse, annab ta kooskõlas toetuslepinguga vastuvõtjale üle nende teadmistega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle mis tahes hilisemale vastuvõtjale.
3. Lähtudes konfidentsiaalsusega seotud kohustustest peab osaleja kasutusõiguse edasiandmisel sellest eelnevalt teatama teistele samas meetmes osalejatele koos piisava teabega teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada neil kasutada toetuslepingujärgseid kasutusõigusi.
Teised kasutajad võivad siiski kirjaliku kokkuleppega loobuda oma õigustest eelnevale individuaalsele teavitamisele kasutusõiguse üleminemisel kindlaks määratud kolmandale osapoolele.
4. Pärast teavitamist vastavalt lõike 3 esimesele lõigule võib ükskõik kes teistest osalejatest keelduda omandiõiguse üleandmisega nõustumast põhjendusel, et see kahjustab tema kasutusõigusi.
Kui keegi teistest osalejatest suudab tõendada, et see kahjustab tema kasutusõigusi, ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.
5. Vajaduse korral võib toetuslepinguga ette näha, et komisjoni teavitatakse eelnevalt igast kavandatavast omandiõiguse üleandmisest või igast kavandatavast ainulitsentsi andmisest sellises kolmandas riigis asuvale kolmandale osapoolele, mis ei ole ühinenud raamprogrammiga.
Artikkel 42
Euroopa konkurentsivõime säilitamine, liikmesriikide kaitsehuvi ja eetikapõhimõtted
Teadmiste puhul võib komisjon olla vastu omandiõiguse üleandmisele või litsentsi andmisele sellises kolmandas riigis asutatud kolmandatele osapooltele, kes ei ole ühinenud raamprogrammiga, kui komisjon leiab, et see ei ole kooskõlas Euroopa majanduse konkurentsivõime arendamise huvide ega liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses või on vastuolus eetikapõhimõtetega.
Sellistel juhtudel toimub omandiõiguse üleandmine või lihtlitsentsi andmine ainult juhul, kui komisjon on kindel, et rakendatakse sobivaid kaitsemeetmeid.
2. alajagu
Kaitse, avaldamine, levitamine ja kasutamine
Artikkel 43
Teadmiste kaitse
Kui teadmisi saab rakendada tööstuses või kaubanduses, tagab omanik nende nõuetekohase ja tõhusa kaitse, võttes nõuetekohaselt arvesse enda õigustatud huve ning teiste asjaomases kaudses meetmes osalejate õigustatud huve, eriti ärihuve.
Kui osaleja, kes ei ole teadmiste omanik, viitab enda õigustatud huvidele, peab ta kõigil juhtudel näitama, et ta kannataks põhjendamatult suurel määral.
Kui osaleja ei kaitse oma teadmisi, mida saab rakendada tööstuses või kaubanduses, ega anna neid koos seonduvate kohustustega üle teisele osalejale, liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud seotud õigussubjektile või mis tahes teisele liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvale kolmandale osapoolele kooskõlas artikliga 41, ei tohi neid levitada mingil viisil enne, kui komisjoni on teavitatud.
Sellisel juhul võib komisjon asjaomase osaleja nõusolekul võtta sellised teadmised enda omandisse ja rakendada meetmeid nende piisavaks ja tõhusaks kaitsmiseks. Osaleja võib keelduda nõusolekut andmast üksnes juhul, kui ta suudab tõestada, et tema õigustatud huve võidakse põhjendamatult suurel määral kahjustada.
Artikkel 44
Märge ühenduse rahalise toetuse kohta
Kõik teadmisega seotud, osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märget (mis võib hõlmata visuaalseid vahendeid) selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud ühenduse rahalise toetuse abil.
Selle märke tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus.
Artikkel 45
Kasutamine ja levitamine
1. Osalejad kasutavad teadmisi, mida nad omavad, või tagavad nende kasutamise.
2. Iga osaleja tagab, et tema omanduses olevaid teadmisi levitatakse nii kiiresti kui võimalik. Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon vastavalt aluslepingu artiklile 12.
Toetuslepingus võidakse kehtestada vastavad tähtajad.
3. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitsega, konfidentsiaalsusega seotud kohustustega ja teadmiste omaniku õigustatud huvidega ning liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses.
4. Enne levitamist teavitab osaleja sellest teisi asjaomaseid osalejaid.
Pärast teavitamist võib iga kõnealune osaleja esitada vastuväiteid, kui ta leiab, et levitamine võib kahjustada tema teadmistega või taustteabega seotud õigustatud huve ebaproportsionaalsel määral. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks.
2. JAGU
Taustteabe ja teadmiste kasutusõigused
Artikkel 46
Hõlmatud taustteave
Osalejad võivad kirjalikus kokkuleppes määratleda taustteabe, mida on vaja kaudse meetme teostamiseks, ning vajaduse korral osa taustteabest välja jätta.
Artikkel 47
Põhimõtted
1. Kõik taotlused kasutusõiguste saamiseks tehakse kirjalikult.
2. Kasutusõigustega ei kaasne õigust anda välja all-litsentse, kui teadmiste või taustteabe omanikuga ei ole teisiti kokku lepitud.
3. Ainulitsentsi andmine omandatud teadmistele või taustteabele on võimalik, kui kõik teised osalejad kinnitavad kirjalikult, et nad loobuvad oma vastavatest kasutusõigustest.
4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tuleb kõikide kokkulepetega, mis annavad osalejatele või kolmandatele osapooltele teadmiste ja taustteabe kasutusõigused, tagada teiste osalejate potentsiaalsete kasutusõiguste säilimine.
5. Ilma et see piiraks artiklite 48 ja 49 ning toetuslepingu kohaldamist, teavitavad samas kaudses meetmes osalejad üksteist viivitamata kõigist taustteabe kasutusõigusega seotud piirangutest või muudest piirangutest, mis võivad oluliselt mõjutada kasutusõiguste andmist.
6. Osaleja osalemise lõppemine ei mõjuta mingil viisil kohustust anda kasutusõigused teistele samas kaudses meetmes jätkavatele osalejatele toetuslepingus määratletud tingimuste alusel.
Artikkel 48
Kasutusõigused kaudsete meetmete rakendamiseks
1. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada teadmisi, kui neid teadmisi vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames.
Teadmiste kasutusõigused antakse kasutustasuta.
2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda taustteavet vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames tingimusel, et asjaomasel osalejal on õigus neid anda.
Sellised kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta, kui kõigi osalejate vahel ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku lepitud.
Artikkel 49
Kasutamiseks vajalikud kasutusõigused
1. Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmistega seotud kasutusõigusi, kui neid vajatakse selleks, et kasutada oma teadmisi.
Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.
2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud taustteabega seotud kasutusõigused, kui neid vajatakse oma taustteabe kasutamiseks, tingimusel et asjaomasel osalejal on õigus neid anda.
Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.
3. Liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud seotud õigussubjekt omab samuti lõigetes 1 ja 2 osutatud teadmiste või taustteabe kasutusõigusi samadel tingimustel nagu osaleja, kellega ta on seotud, välja arvatud juhul, kui toetuslepingus või konsortsiumikokkuleppes on sätestatud teisiti.
4. Lõigete 1, 2 ja 3 alusel võib kasutusõigusi nõuda kuni ühe aasta jooksul pärast:
a)
kaudse meetme lõppemist;
b)
taustteabe või teadmiste omaniku osalemise lõppemist.
Asjaomased osalejad võivad siiski kokku leppida erinevas ajapiirangus.
IV PEATÜKK
TERMOTUUMASÜNTEESIUURINGUTE VALDKONNA MEETMETES OSALEMISE ERIEESKIRJAD
Artikkel 50
Reguleerimisala
Käesolevas peatükis sätestatud eeskirju kohaldatakse termotuumasünteesiuuringute valdkonna meetmete suhtes vastavalt eriprogrammis sätestatule. Vastuolude korral käesolevas peatükis ning II ja III peatükis sätestatud eeskirjade vahel kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatud eeskirju.
Artikkel 51
Termotuumasünteesiuuringute rakendamine
Termotuumasünteesiuuringute valdkonna meetmeid võib rakendada järgmistes raamistikes sätestatud levitamise ja kasutamise korra ja eeskirjade alusel:
a)
assotsiatsioonilepingud ühenduse ja liikmesriikide vahel või assotsieerunud kolmandate riikidega või liikmesriikides või assotsieerunud kolmandates riikides asuvate õigussubjektidega;
b)
ühenduse ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide või nende nimel tegutsevate organisatsioonide vahel sõlmitud Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepe (EFDA);
c)
Rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projektiks ettenähtud Euroopa ühisettevõte, mis põhineb asutamislepingu 5. peatüki II jaotisel;
d)
kolmandate riikidega tehtavat koostööd käsitlevad kokkulepped, eriti ITERi kokkulepe ja laiema lähenemisviisi lepingud, või sellise kokkuleppega asutatud õigussubjektid;
e)
muud ühenduse ja assotsieerunud organisatsioonide vahelised mitmepoolsed kokkulepped, eriti töötajate liikuvuse kokkulepe;
f)
kaasrahastamismeetmed, millega edendatakse termotuumasünteesiuuringuid koos liikmesriikide või nende raamprogrammiga assotsieerunud riikide asutuste vahel, kellega ei ole koostöölepingut sõlmitud.
Artikkel 52
Ühenduse rahaline toetus
1. Artikli 51 punktis a nimetatud assotsiatsioonilepingutega ja punktis f nimetatud kaasrahastamismeetmetega kehtestatakse ühenduse rahalise toetuse eeskirjad asjakohastele meetmetele.
Assotsiatsioonilepingutega kehtestatud ühenduse rahalise toetuse aastane määr ei ületa kogu seitsmenda raamprogrammi ega käesoleva raamprogrammi kestuse ajal 20 % assotsiatsioonide iga-aastastes tööprogrammides määratletud meetmete kuludest.
2. Pärast konsulteerimist otsuse 2012/94/Euratom artiklis 7 osutatud termotuumasünteesiprogrammi nõuandekomiteega võib komisjon rahastada:
a)
assotsiatsioonilepingute raames kuni 40 % ulatuses: kulusid, mis on seotud koostööpartnerite vaheliste erikoostööprojektidega, millele nõuandekomitee on soovitanud anda eelistoetuse ja mille komisjon on heaks kiitnud; eelistoetus on suunatud projektidega ITER/DEMO seotud meetmetele, välja arvatud projektid, millel on juba varasemate raamprogrammide käigus antud eelisstaatus;
b)
meetmeid, mida viiakse ellu Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe raames (sealhulgas riigihankeid) või artikli 51 punktis c nimetatud ühisettevõtte raames;
c)
meetmeid, mida viiakse ellu töötajate liikuvuse kokkuleppe raames.
3. Projektide ja meetmete puhul, mis saavad rahalist toetust vastavalt lõike 2 punktidele a või b, on kõigil artikli 51 punktides a ja b nimetatud õigussubjektidel õigus osaleda katsetes, mida viiakse läbi asjaomaste seadmete peal.
4. Ühenduse rahaline toetus meetmetele, mida viiakse ellu artikli 51 punktis d nimetatud rahvusvahelise koostöökokkuleppe raames, määratakse kindlaks kõnealuses kokkuleppes sätestatud tingimustel või selle kokkuleppe kohaselt asutatud õigussubjekti poolt. Ühendus võib korraldada oma osalemist kokkuleppes ja antavat rahalist toetust asjaomase õigussubjekti kaudu.
V PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 53
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. detsember 2011