РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
22. märts 2012,
millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes
(2012/163/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 9,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
13. mail 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Samal päeval avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas (3) teate subsiidiumidevastase menetluse algatamise kohta teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu ning alustas eraldi uurimist.
(3)
Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui organisatsioon European Industrial Fasteners Institute (EiFi; edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 31. märtsil 2011 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(4)
Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, teadaolevatele importijatele, teadaolevatele asjassepuutuvatele kasutajatele ja India ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(5)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
1.2.1. India eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(6)
Pidades silmas India eksportivate tootjate ilmselgelt suurt arvu, nähti algatamisteates algmääruse artikli 17 lõike 1 alusel ette dumpingu kindlakstegemiseks väljavõtteline uuring.
(7)
Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti India eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ja esitada põhiandmed ekspordi ja omamaise müügi kohta, täpne tegevusala seoses vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga ning kõigi ajavahemikul 1. aprillist 2010 kuni 31. märtsini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”) vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga tegelenud seotud äriühingute nimed ja tegevusalad.
(8)
Viis eksportivat tootjat, sh nendega seotud äriühingute rühm Indias, esitasid nõutava teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul. Need koostööd tegevad äriühingud teatasid vaatlusaluse toote ekspordist liitu uurimisperioodil. Võrdlus Eurostati impordiandmete ja nende viie koostööd tegeva äriühingu poolt uurimisperioodi kohta esitatud andmete vahel vaatlusaluse toote Euroopa Liitu eksporditud mahtude kohta näitas, et India eksportivate tootjate koostöö tase oli ligi 100 %. Seepärast moodustati valim nende viie eksportiva tootja esitatud teabe põhjal.
(9)
Valim moodustati algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt Euroopa Liitu suunatud vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Eksportivatelt tootjatelt saadud andmete põhjal valis komisjon välja kolm eksportivat tootjat, kelle ekspordimaht liitu oli suurim. Väljavõttelise uuringu andmete kohaselt esindasid valitud äriühingud või rühmad uurimisperioodil 99 % koostööd tegevate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote koguekspordist liitu. Seepärast leiti, et moodustatud valim võimaldab uurimisel piirduda mõistliku arvu eksportivate tootjatega, keda on võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, tagades samal ajal representatiivsuse kõrge taseme.
1.2.2. Valimi moodustamine India koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest
(10)
Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 konsulteeriti valimi moodustamise asjus huvitatud isikute ja India ametiasutustega. Kaks valimist välja jäänud eksportivat tootjat soovisid samuti valimisse võetud saada. Võttes arvesse kavatsetava valimi esindavust, nagu nimetatud põhjenduses 8, ei peetud siiski vajalikuks valimit muuta ega suurendada.
1.2.3. Valimisse kaasamata äriühingute individuaalne uurimine
(11)
Kaks koostööd teinud eksportivat tootjat, keda valimisse ei võetud, taotlesid individuaalset uurimist ja vastasid dumpinguvastasele küsitlusele määratud tähtaja jooksul.
(12)
Võttes arvesse järeldust, et dumpinguvastane menetlus tuleks lõpetada allpool nimetatud põhjustel, individuaalse uurimise taotlusi edasi ei käsitletud.
1.2.4. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(13)
Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring kahju kindlakstegemiseks kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(14)
Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on esialgu teinud valimi viie liidu tootjaga. See valim koosnes viiest äriühingust, kes valiti 15 liidu tootja hulgast, kes olid enne uurimise algatamist teada, nende müügimahu, suuruse ja geograafilise asukoha tõttu liidus. Nende toodang moodustas 37 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Huvitatud isikuid kutsuti üles tutvuma toimikuga ja tegema märkusi valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid viiest äriühingust koosneva kavatsetava valimi kohta.
(15)
Seejärel loobus üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast koostööst. Ülejäänud nelja äriühingu toodang moodustas 31 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Seega leiti, et valim esindab liidu tootmisharu.
1.2.5. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(16)
Arvestades menetluses osalevate importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane importijate väljavõtteline uuring. Kaks importijat esitasid ettenähtud teabe ja andsid enda valimisse kaasamiseks nõusoleku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Pidades silmas endast teatanud importijate väikest arvu, otsustati väljavõttelist uuringut mitte kohaldada.
1.3. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(17)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele isikutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. Seega saadeti küsimustikud valimisse kaasatud India eksportivale tootjatele, valimisse kaasatud liidu tootjatele, koostööd tegevatele liidu importijatele ja kõigile teadaolevatele kasutajatele, keda uurimine puudutas.
(18)
Vastused saadi valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt ja neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Mitte ükski importija ega kasutaja küsimustikule ei vastanud.
(19)
Komisjon püüdis koguda ja kontrollida kõiki huvitatud isikute esitatud andmeid, mida ta dumpingu, tekitatud kahju ja liidu huvide kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas.
(20)
Üks isik väitis, et üks eksportiv tootja on esitanud liiga palju konfidentsiaalsustaotlusi ja tema küsimustikule antud vastuste avalik versioon ei ole piisavalt mõtestatud. Seetõttu tuleks jätta selle äriühingu esitatud teave arvesse võtmata ja seda äriühingut tuleks uurimises käsitleda kui koostööst keelduvat isikut.
(21)
Kõnealuse eksportiva tootja vastuste mittekonfidentsiaalset versiooni, mis sisaldab esialgseid vastuseid ja täiendatud versiooni, mille ta esitas pärast puudujääke käsitleva kirja saamist, on veel kord hinnatud ning on leitud, et see on piisavalt täielik, et vastata tähendusliku avaliku vastuse nõuetele. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(22)
Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Euroopa Liidu tootjad:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itaalia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itaalia;
-
Ugivis S.A, Belley, Prantsusmaa.
India eksportivad tootjad:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Uurimisperiood
(23)
Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2010 kuni 31. märtsini 2011. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(24)
Vaatlusaluseks tooteks on Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad, mida klassifitseeritakse praegu CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.
2.2. Samasugune toode
(25)
Leiti, et India siseturul toodetaval ja müüdaval vaatlusalusel tootel ning ELi turul liidu tootmisharu poolt toodetaval ja müüdaval tootel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve. Seepärast peetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
3.1. Normaalväärtus
(26)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel normaalväärtuse kindlakstegemiseks uuris komisjon kõigepealt, kas valimisse kaasatud India eksportivate tootjate samasuguse toote müügimaht sõltumatutele tarbijatele siseturul oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % samasuguse toote Euroopa Liitu suunatud eksportmüügi kogumahust uurimisperioodil.
(27)
Ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul leiti, et tal kas puudus tüüpiline samasuguse toote müügimaht siseturul. Kõnealuse eksportiva tootja puhul tuli normaalväärtus arvutada algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.
3.1.1. Koostööd tegevad eksportijad, kelle müügimahud siseturul olid tüüpilised
(28)
Seejärel tegi komisjon nende valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kelle müügimahud siseturul olid tüüpilised, kindlaks need eksportivate tootjate siseturul müüdud tooteliigid, mis olid liitu ekspordiks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(29)
Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi müügi maht siseturul sõltumatutele klientidele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5% või rohkem ELi ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(30)
Seejärel uuris komisjon, kas asjaomaste ettevõtjate müüki siseturul võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(31)
Kui tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.
(32)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust 80 % või alla selle, või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.
(33)
Tooteliikide puhul, mida siseturul ei müüdud tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel. Selleks liideti uurimisperioodil kõnealuse tooteliigiga seotud eksportija keskmistele tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning põhjendatud kasumimarginaal. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt võeti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaali puhul aluseks iga tootetüübi müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmine ning vastava eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud müügi kasumimarginaal.
3.1.2. Koostööd tegev eksportija, kellel ei olnud siseturul tüüpilist müügimahtu
(34)
Koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellel ei olnud siseturul tüüpilist müügimahtu, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel, liites samasuguse tootega seotud tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning põhjendatud kasumimarginaal tootetüübi kohta uurimisperioodil. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt võeti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaali puhul aluseks iga tootetüübi müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmine ning selle eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud müügi kasumimarginaal.
3.2. Ekspordihind
(35)
Ekspordihinnad määrati kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.
3.3. Võrdlus
(36)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.
(37)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(38)
Sellest lähtuvalt võeti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel arvesse transpordi-, mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakkimis- ja krediidikulusid, arvel märkimata allahindlusi ning komisjonitasusid.
3.4. Dumpingumarginaal
3.4.1. Valimisse kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad
(39)
Valimisse kaasatud ettevõtjate puhul võrreldi iga liitu eksporditud vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(40)
Eespool kirjeldatud metoodikale tuginedes on dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Tuleb siiski märkida, et see India eksportiv tootja, kelle puhul dumpingut ei leitud, esindab 87 % India ekspordist Euroopa Liitu.
(42)
Analüüsides komisjoni avalikustamisdokumenti, tegi kaebuse esitaja arvutused ja leidis, et valimisse võetud dumpinguhinnaga müüvate eksportivate tootjate ja ilma dumpinguta müüva äriühingu puhul tuvastatud normaalväärtused erinevad 25 %. Kaebuse esitaja väitis, et konkurentsiga turul ei ole selline erinevus võimalik ja see ei ole roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmisharus reaalne. Lisaks väitis kaebuse esitaja, et eksportiv tootja, kelle puhul dumpingut ei leitud, hankis roostevaba terase jäätmeid seotud äriühingutelt liidus ning seetõttu ei ole selle tooraine ostuhinnad tootmiskulude kindlaksmääramisel usaldusväärsed.
(43)
Normaalhind eksportiva tootja puhul, kelle puhul dumpingut ei leitud, põhines tootmiskuludel tooteliikide kaupa, mis on madalam kui teistel valimisse võetud eksportivatel tootjatel. See tuleneb peamiselt asjaolust, et esimene äriühing toodab ise roostevaba terase jäätmetest roostevaba terast ning on seetõttu täielikult integreeritud ja saab kasu mastaabisäästust, samas kui teised äriühingud ostavad roostevabast terasest valtstraati, mis on roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmise peamine tooraine, avatud turult, sealhulgas sellelt esimeselt koostööd teinud eksportijalt, kelle puhul dumpingut ei leitud.
(44)
Normaalhind dumpinguhinnaga müüvate eksportivate tootjate puhul määrati peamiselt kodumaise müügihinna põhjal tooteliikide kaupa. India turul on piiratud konkurents ning koostööd teinud eksportija, kelle puhul dumpingut ei leitud, müüs uurimisperioodil kodumaisel turul vaid väga väikeseid koguseid.
(45)
Mis puutub roostevaba terase jäätmete hankimisse eksportiva tootja poolt, kelle puhul dumpingut ei leitud, leiti uurimises, et see äriühing hankis metallijäätmeid nii seotud kui ka sõltumatutelt tarnijatelt, kellest viimased esindasid üle 70 % saadud kogustest. Ostuhinnad mõlemat tüüpi hanke puhul olid võrreldavad ja seda ka siis, kui võeti arvesse metallijäätmete sorti.
(46)
Seetõttu kinnitatakse valimisse võetud eksportivate tootjate normaalväärtuse kindlaksmääramist ja lükatakse tagasi kaebuse esitaja väited.
3.4.2. Teised koostööd tegevad eksportivad tootjad
(47)
Valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati kooskõlas algmääruse artikli 9 lõike 6 sätetega valimis olevatele dumpinguhinnaga müüvatele eksportivatele tootjatele kehtestatud marginaalide alusel. Selle põhjal määrati valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal tasemel 24,6 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.
(48)
Pärast seda, kui komisjoni oli teinud teatavaks oma kavatsuse menetlus lõpetada, nõudis üks koostööd teinud India eksportiv tootja, et tuleks vastu võtta tema taotlus individuaalse uurimise kohta, kuna avaldatud dumpingumarginaal valimist välja jäänud koostööd teinud eksportivate tootjate kohta ei kajastanud tema olukorda.
(49)
Komisjon ei ole individuaalse uurimise taotlust hinnanud, kuna menetluse lõpetamise korral ei oma dumpingumarginaali kindlakstegemine enam tähtsust.
3.4.3. Koostööst keeldunud eksportivad tootjad
(50)
Kõigi teiste India eksportijate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu võrreldi Indiast pärit impordi kogumahuga, mis tuletati Eurostati andmetest. Koostöö moodustas 97 %. Selle alusel leiti, et koostöö tase on kõrge. Peeti sobivaks kehtestada koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal valimisse kaasatud koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestatud keskmise dumpingumarginaali tasemel. Kättesaadava teabe alusel võib öelda, et koostööst keeldunud India eksportijate keskmised hinnad uurimiseperioodil vastasid koostööd teinud eksportivate tootjate hindadele. Lisaks ei ole mingeid kättesaadavaid vihjeid, mis näitaksid, et koostööst keeldunud eksportivate tootjate normaalväärtused oleksid olnud erinevad.
(51)
Selle alusel määrati üleriigiliseks dumpingutasemeks 24,6 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
4. LIIDU TOOTMISHARU
4.1. Liidu toodang
(52)
ELi kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati ELi tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud küsimustiku vastuseid.
(53)
Selle alusel oli ELi kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 52 000 tonni. See kogus hõlmas kõikide endast teatanud ELi tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud.
(54)
Nagu märgitud põhjenduses 13, kasutati liidu tootjate tegevuse uurimiseks valimit. Viieteistkümnest liidu tootjast, kes esitasid andmed enne menetluse algatamist, võeti valimisse viis äriühingut. Seejärel, nagu märgitud põhjenduses 15, otsustas üks tootja mitte teha uurimises koostööd. Ülejäänud koostööd tegevate valimisse kaasatud äriühingute toodang moodustas umbes 32 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil ning seda peeti liidu tootmisharu esindavaks.
4.2. Liidu tootmisharu
(55)
Kõik teadaolevad põhjenduses 52 osutatud liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.
5. KAHJU
5.1. Sissejuhatavad märkused
(56)
Asjakohaste kahjutegurite hindamisel kasutati asjaomast Eurostati impordistatistikat koos kaebuses esitatud teabega, ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud küsimustiku vastuseid.
(57)
Kahjuanalüüsil aluseks olnud makromajanduslikud andmed, nagu tootmisvõimsus ja selle rakendusase, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive ja tootlikkus, on andmed liidu tootmisharu kui terviku kohta.
(58)
Kahjuanalüüsil aluseks olnud mikromajanduslikud andmed, nagu tehinguhinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, varud ja töötasud, on valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.
(59)
Neli valimisse kaasatud liidu tootjat olid kaasatud valimisse ka teatavate Hiinast ja Taiwanist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamisel, mis viidi lõpule 7. jaanuaril 2012 (4). Nimetatud läbivaatamises oli valimisse kaasatud veel üks äriühing, keda praeguses uurimises valimisse ei kaasatud. Võttes arvesse, et kahju analüüsimise aeg langeb kokku aegumise läbivaatamisega, on 2008. ja 2009. aasta andmed ühesugused, välja arvatud selle ühe äriühingu omad. Avalikustades 2008. ja 2009. aasta andmed, oleks võimalik tuletada selle ühe praeguses uurimises valimisse kaasamata äriühingu andmed. Seetõttu on mikronäitajad, nagu varud, töötasud, investeeringud, rahavoog, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, indekseeritud.
5.2. Liidu tarbimine
(60)
Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidus, nagu see oli esitatud kaebuses, ning neid andmeid kontrolliti valimisse kaasamise küsimustike vastuste ja valimisse kaasatud tootjatelt saadud kontrollitud vastuste abil. Lisaks võeti arvesse ka Eurostati andmetel põhinev impordimaht vaatlusalusel perioodil.
(61)
Nende põhjal oli tarbimine liidus järgmine:
Tabel 1
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tarbimine(tonnides)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008 = 100)
100
84
101
109
Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(62)
Kogu tarbimine ELi turul kasvas vaatlusaluse perioodi ajal 9 %. 2008.-2009. aastal vahel langes tarbimine drastiliselt 16 %, arvatavasti globaalse majanduskriisi mõju tõttu turule, kuid seejärel 2009.-2010. aastal tarbimine taastus, kasvades 21 % ning 2010. aasta ja uurimisperioodi vahel veel 7 %.
5.3. Import Indiast
(63)
Indiast pärit import Euroopa Liitu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
Tabel 2
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indiast pärit impordi maht (tonnides)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008 = 100)
100
130
151
165
Turuosa
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
155
149
152
Allikas: Eurostat ja eksportivate tootjate küsimustike vastused.
(64)
Import Indiast kasvas vaatlusalusel perioodil 65 %. Kasv oli suurim aastatel 2008 ja 2009, kui import kasvas 30 % ja tarbimine 16 %. India import kasvas aasta-aastalt: 2010. aastal 16 % ja uurimisperioodil 10 %.
5.4. Impordihinnad ja hindade allalöömine
Tabel 3
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Keskmine impordihind eurodes tonni kohta
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008 = 100)
100
79
85
91
Allikas: Eurostat ja valimisse kaasatud ELi tootjate küsimustike vastused.
(65)
Keskmised Indiast pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 9 %. See selgitab India turuosa tõusu samal ajavahemikul 12,1 %-lt 18,3 %-le. Suurim tõus oli aastatel 2008-2009, kui India eksportijate turuosa tõusis üle kuue protsendipunkti.
(66)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul tooteliikide kaupa (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate Indiast pärit imporditud toodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.
(67)
Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist. Võrdlus näitas, et hinna allalöömine oli 3-13 %, väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Sellega seoses tuleb märkida, et hindade allalöömise määr oli kõige suurem selle India eksportiva tootja puhul, kelle puhul dumpingut ei leitud.
5.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(68)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta analüüsitud ajavahemikul.
5.5.1. Tootmisvõimsus, toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste
Tabel 4
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008 = 100)
100
81
89
75
Tootmisvõimsus (tonnides)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008 = 100)
100
90
92
79
Tootmisvõimsuse rakendusaste
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
98
94
Allikas: kogu liidu tootmisharu.
(69)
Tabelist ilmneb, et tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: 25 %. Kooskõlas nõudluse langusega vähenes tootmine 2009. aastal järsult 19 %, kuid taastus 2010. aastal, kasvades umbes 10 %. Kuigi liidu tarbimine tõusis uurimisperioodil 7 %, vähenes samal ajal liidu tootmine eelmise aastaga võrreldes jälle 17 %.
(70)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 21%. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes vaatlusalusel perioodil, jäädes pidevalt alla 50 %.
5.5.2. Müügimaht ja turuosa
Tabel 5
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008 = 100)
100
80
82
86
Turuosa
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
81
79
Allikas: kogu liidu tootmisharu.
(71)
Tarbimise suurenedes (+ 9 %) vähenes vaatlusalusel perioodil samasuguse toote müügimaht esimesele sõltumatule kliendile liidus 14 %. Sellest tulenevalt langes turuosa 46,5 %-lt 2008. aastal 36,6 %-le uurimisperioodil. Pärast müügimahu järsku langust 2009. aastal (- 20 %), tõusis see veidi 2010. aastal ja uurimisperioodil.
5.5.3. Kasv
(72)
Liidu tarbimine suurenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 9 %. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa siiski vähenesid samal perioodil vastavalt 14 % ja 21 %. Samal ajal kasvas import Indiast 65 %.
5.5.4. Tööhõive
Tabel 6
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Töötajate arv
1 007
863
821
761
Indeks (2008 = 100)
100
86
82
76
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
99
Allikas: kogu liidu tootmisharu.
(73)
Seoses liidu tootmisharu kärpimisega vähendati töötajate arvu vaatlusalusel perioodil 24 %. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvasid tööjõukulud 6 %.
(74)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes vaatlusalusel perioodil 1 %. See jõudis kõige madalamale tasemele 2009. aastal ning hakkas uurimisperioodi lähenedes taastuma.
5.5.5. Keskmine ühikuhind liidus
Tabel 7
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühikuhind ELis sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008 = 100)
100
64
90
98
Allikas: valimisse kaasatud tootjate küsimustiku vastused.
(75)
Keskmised müügihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 2 %. 2009. aastal oli liidu tootmisharu majanduslanguse ja Indiast pärit impordi hinna järsu vähenemise (- 21 %) tõttu sunnitud vähendama müügihinda 36 %. 2010. aastal ja uurimisperioodil taastusid liidu tootmisharu müügihinnad jälle.
(76)
Uurimine näitas, et müügihindade langus 2009. aastal tulenes kulude vähenemisest, mis langesid võrreldes 2008. aasta tasemega 18 %. Kulud vähenesid peamiselt toorainete hindade languse tõttu, eelkõige ebastabiilse hinnadünaamikaga nikli hinna languse tõttu. Võttes arvesse madalahinnalise India impordi pealetungi 2009. aastal, oli liidu tootmisharu sunnitud vähendama müügihindu siiski rohkem, kui kulud vähenesid.
5.5.6. Tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Tabel 8
2008
2009
2010
Uurimisperiood
ELi müügi tulusus (% netomüügist)
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Rahavoog
Indeks (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investeeringud (eurodes)
Indeks (2008 = 100)
100
29
59
6
Investeeringutasuvus
Indeks (2008 = 100)
100
284
59
28
Allikas: valimisse kaasatud tootjate küsimustiku vastused.
(77)
Uurimine näitas, et isegi kui müügihindade langus tulenes osaliselt kulude langusest, avaldas Indiast tulev roostevabast terasest kinnitusdetailide import liidu tootmisharu hinnale survet. Liidu tootmisharu tulusus oli vaatlusaluse perioodi algusest saadik negatiivne. Võttes arvesse madalahinnalise India impordi pealetungi, oli liidu tootmisharu eriti 2009. aastal sunnitud vähendama müügihindu rohkem, kui vähenesid kulud. See viis märkimisväärse tulususe halvenemiseni tollel aastal. 2010. aastal ja uurimisperioodil tulusus tõusis, kuid jäi siiski negatiivseks.
(78)
Rahavoog, mis väljendab tootmisharu võimet oma tegevust ise rahastada, järgis samasugust trendi kui tulusus. See jõudis 2009. aastal madalaimale tasemele, kuid hakkas pärast seda tõusma ja muutus uurimisperioodil positiivseks.
(79)
Pärast 2008. aasta investeeringuid roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmisse vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 94 %. Investeeringutasuvus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne kooskõlas liidu tootmisharu negatiivsete tulemustega ning jäi negatiivseks.
(80)
Tulususe ja rahavoo areng ning investeeringute madal tase osutavad asjaolule, et valimisse kaasatud ELi tootjatel võis olla raskusi kapitali kaasamisega.
5.5.7. Varud
Tabel 9
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu lõppvarud
Indeks (2008 = 100)
100
92
100
103
Allikas: valimisse kaasatud tootjate küsimustiku vastused.
(81)
Valimisse kaasatud liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid vaatlusalusel perioodil 3 %. 2009. aastal vähenesid lõppvarud 8% võrra. 2010. aastal ja uurimisperioodil kasvasid varud vastavalt 8 % ja 3 %.
5.5.8. Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(82)
Tuletame meelde, et selle suurima India eksportiva tootja puhul, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % India ekspordist Euroopa Liitu, ei leitud dumpingut. Seetõttu moodustas dumpinguhinnaga import 13 % Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide koguimpordist Euroopa Liitu. Võttes arvesse Indiast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, võib tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
5.6. Järeldus kahju kohta
(83)
Uurimise tulemusena selgus, et enamik kahjunäitajaid, nagu tootmismaht (- 25%), tootmisvõimsuse rakendusaste (- 6%), müügimaht (- 14%), turuosa (- 21%) ja tööhõive (- 24%), halvenesid vaatlusalusel perioodil. Suureneva tarbimise kontekstis vähenesid nii müügimaht kui ka turuosa. Võrreldes 2009. aastaga taastus müügimaht veidi 2010. aastal ja uurimisperioodil. Siiski ei suutnud liidu tootmisharu tagasi võita kaotatud turuosa, kuna Indiast pärit import kasvas vaatlusalusel perioodil pidevalt sellise hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad.
(84)
Lisaks halvenesid oluliselt ka liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu rahavoog ja kasumlikkus. See tähendab, et vähenes ka liidu tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali.
(85)
Eelöeldut arvestades järeldati, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Sissejuhatus
(86)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas Indiast pärit dumpinguhindadega import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
(87)
Tuletame meelde, et selle suurima India eksportiva tootja puhul, kellele viidatakse põhjendustes 40 ja 41 ning kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % India ekspordist Euroopa Liitu, ei leitud dumpingut. Seetõttu toimus uurimisperioodil vaid 13 % Indiast pärit vaatlusaluse toote ekspordist Euroopa Liitu dumpinguhindadega. Selle dumpinguhinnaga impordi turuosa oli uurimisperioodil 2 %.
6.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(88)
Uurimise tulemusena selgus, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 9 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht vähenes samal ajal 14 % ja turuosa 21 %.
(89)
Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind lõi alla liidu tootmisharu keskmise hinna liidu turul. Kuid siiski oli liidu tootmisharu hind umbes 12 % kõrgem kui sellel India äriühingul, kelle puhul dumpingut ei leitud.
(90)
Eelöeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et Indiast pärit piiratud impordikogus, mille hind oli kõrgem kui dumpinguhinnata impordil, võis liidu tootmisharu olukorda halvendada ainult väga vähesel määral, kui üldse.
6.3. Muude tegurite mõju
6.3.1. Dumpinguhinnata import Indiast
(91)
Indiast pärit impordi üldkogus suurenes vaatlusalusel perioodil 65 % ning kasvatas selle turuosa 12,1 %-lt 18,3 %-le. Siiski, nagu eespool märgiti, moodustas dumpinguhinnata import uurimisperioodil 87 % kogu Indiast pärit ekspordikogusest, mis vastas uurimisperioodil 15 % suurusele turuosale, ning sellele vastandus Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi 2 %-line turuosa samal perioodil.
(92)
Indiast pärit impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 % ning jäid alati madalamaks kui impordihinnad mujalt maailmast ja liidu tootmisharu müügihinnad. On siiski märkimisväärne, et (nagu selgitatud põhjenduses 89) dumpinguhinnata impordi keskmised hinnad lõid liidu tootmisharu hindu rohkem alla kui dumpinguhinnaga import.
6.3.2. Import muudest kolmandatest riikidest
Tabel 10
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008 = 100)
100
75
109
118
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
107
109
Keskmine impordihind teistest kolmandatest riikidest (eurot tonni kohta)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
97
Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)
13 712
9 810
9 611
9 966
Malaisiast pärit impordi turuosa
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Malaisiast pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn)
4 203
2 963
3 324
3 633
Filipiinidelt pärit impordi maht (tonnides)
7 046
5 406
15 576
18 149
Filipiinidelt pärit impordi turuosa
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Filipiinidelt pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn)
4 645
3 474
3 714
3 912
Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht (tonnides)
2 332
2 452
3 217
3 288
Hiina Rahvavabariigist pärit impordi turuosa
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Hiina Rahvavabariigist pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn)
4 004
4 561
5 272
5 648
Taiwanist pärit impordi maht (tonnides)
4 304
3 703
6 451
6 640
Taiwanist pärit impordi turuosa
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Taiwanist pärit impordi keskmine hind (eurot/tonn)
5 092
4 719
4 755
4 943
Allikas: Eurostat
(93)
Vastavalt Eurostati andmetele suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide impordi maht vaatlusperioodil 18 % võrra. Samal ajal vähenes keskmine impordihind umbes 3 % ning selle turuosa suurenes umbes 9 %.
(94)
Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed alates 19. novembrist 2005. Hoolimata meetmetest on import neist kahest riigist vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud, kuigi turuosa on uurimisperioodil jäänud üsna tagasihoidlikuks, vastavalt 2,5 % ja 5,1 %. Muud peamised impordiallikad on Filipiinid ja Malaisia. Eelkõige Filipiinidelt pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, kasvatades turuosa 5,8 %-lt 2008. aastal 13,8 %-ni uurimisperioodil.
(95)
Malaisia import vähenes vaatlusalusel perioodil, kuid selle turuosa oli uurimisperioodil siiski 7,6 %. Filipiinidelt pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Kuid, nagu uurimise käigus selgus, oli Filipiinidelt pärit impordi keskmine hind palju kõrgem, nimelt umbes 20 % kõrgem kui India roostevabast terasest kinnitusdetailide keskmine hind.
(96)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi üldised keskmised hinnad jäid vaatlusalusel perioodil suhteliselt püsivaks ja olid alati kõrgemad kui liidu tootmisharu keskmised müügihinnad ja Indiast pärit impordi keskmised hinnad.
(97)
Eelöeldu põhjal jõuti järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei põhjustanud ELi tootmisharule olulist kahju.
6.3.3. Majanduskriis
(98)
Liidu tarbimise langust 2009. aastal saab osaliselt seletada majanduskriisiga. Tuleb siiski märkida, et hoolimata tarbimise 16 %-lisest langusest 2009. aastal kasvas Indiast pärit impordi maht 30 %.
(99)
2010. aastal ja uurimisperioodil liidu tarbimine kasvas seoses üldise majandusliku taastumisega. Liidu tootmisharu müügimaht kasvas siiski vähe, 3 % 2010. aastal ja 4,7 % uurimisperioodil. See on võrreldav India impordi kasvuga igal aastal, vastavalt 16 % ja 10 %.
(100)
Tavapärastes majandustingimustes ja tugeva hinnasurve ning Indiast pärit impordi taseme tõusu puudumisel oleks liidu tootmisharul võinud tekkida mõned tarbimise langusest ja ühiku püsikulude suurenemisest tulenevad raskused seoses tootmisvõimsuse rakendamise langusega. Indiast pärit madalahinnaline import, millest suurem osa ei ole dumpinguhinnaga, tugevdas majanduslanguse mõju ning liidu tootmisharu ei olnud võimeline taastuma ega India impordile kaotatud turuosa tagasi võitma isegi üldise majandusliku taastumise ajal.
(101)
Seetõttu, kuigi 2008.-2009. aasta majanduskriis aitas kaasa liidu tootmisharu halbadele tulemustele, ei saa seda pidada liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks.
6.3.4. Valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevus
Tabel 12
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Eksportmüük (tonni)
967
689
933
884
Indeks (2008 = 100)
100
71
97
91
Ühiku müügihind (eurodes)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008 = 100)
100
64
84
90
Allikas: valimisse kaasatud tootjate küsimustiku vastused.
(102)
Valimisse kuuluvate liidu tootjate eksportmüügi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % ja keskmine ekspordihind langes 10%. Kuigi ei saa välistada, et negatiivne suund eksporditulemustes võis liidu tootmisharule täiendavat negatiivset mõju avaldada, arvatakse, et kuna ekspordi maht oli väike, võrreldes müügiga liidu turul, ei saa selle mõju kahju põhjustajana pidada oluliseks.
6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(103)
Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Indiast pärit madala hinnaga impordi maht ja turuosa. Samuti leiti, et kõnealune import lõi pidevalt alla liidu tootmisharu hinnad liidu turul.
(104)
Kuid võttes arvesse, et suurim India eksportiv tootja, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 87 % Indiast pärit ekspordist Euroopa Liitu, ei eksportinud roostevabast terasest kinnitusdetaile dumpinguhinnaga, järeldati siiski, et põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi (mis moodustas vaid 13 % kogu Indiast pärit impordist) ja liidu tootmisharu poolt kantud kahju vahel ei saa piisaval määral tõendada. Ei saa väita, et Indiast pärit dumpinguhinnaga eksport, võttes arvesse selle piiratud kogust ja väga piiratud turuosa (2 %) ning asjaolu, et selle hinnad olid keskmiselt 12 % kõrgemad kui dumpinguhinnata impordil, oleks põhjustanud liidu tootmisharule osaks saanud kahju.
(105)
Analüüsides muid teadaolevaid asjaolusid, mis võisid tekitada kahju liidu tootmisharule, sealhulgas dumpinguhinnata importi, importi muudest kolmandatest riikidest, majanduskriisi ja valimisse kaasatud liidu tootmisharu ekspordi tulemusi, selgus, et liidu tootmisharule osaks saanud kahju põhjuseks on ilmselt Indiast pärit dumpinguhinnata impordi mõju, mis moodustas 87 % kogu India ekspordist liitu uurimisperioodil ning mille hind oli märkimisväärselt madalam kui dumpinguhinnaga impordil.
7. DUMPINGUVASTASE MENETLUSE LÕPETAMINE
(106)
Olulise põhjusliku seose puudumisel dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel järeldatakse, et dumpinguvastased meetmed ei ole vajalikud ja seetõttu tuleks käesolev dumpinguvastane menetlus vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 2 lõpetada.
(107)
Kaebuse esitajat ja kõiki teisi huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Saadud märkused ei muutnud järeldust, et käesolev dumpinguvastane menetlus tuleb lõpetada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 22. märts 2012