РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 580/2010 НА СЪВЕТА
от 29 юни 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 452/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на дъски за гладене с произход, inter alia, от Украйна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 452/2007 (2) („първоначалния регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на дъски за гладене с произход, inter alia, от Украйна. Мерките се състоят от адвалорно мито ad valorem в размер на 9,9 %.
1.2. Искане за преразглеждане
(2)
През август 2008 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане на основание член 11, параграф 3 от основния регламент („междинно преразглеждане“). Комплектоването на искането приключи през декември 2008 г. Искането, чийто обхват беше ограничен до разглеждането на дъмпинга, е отправено от украинския производител износител Eurogold Industries Ltd. („заявителя“ или „ЕGI“). Заявителят оказа съдействие при разследването, в хода на което се стигна до констатациите и заключенията, изложени в първоначалния регламент („първоначалното разследване“). Приложимото антидъмпингово мито спрямо заявителя, който е единственият известен производител износител на разглеждания продукт в Украйна, е в размер на 9,9 %.
(3)
В искането си заявителят изтъква, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят е представил prima facie доказателства за това, че по-нататъшното прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на дъмпинга.
1.3. Започване на преразглеждане
(4)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на междинно преразглеждане, Комисията реши да започне частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, чийто обхват да бъде ограничен до разглеждане на дъмпинга, доколкото това се отнася до EGI. На 9 април 2009 г. Комисията публикува известие за започване на преразглеждане в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известие за започване на преразглеждане“) и започна разследване.
1.4. Разглеждан продукт и сходен продукт
(5)
Разглежданият продукт, предмет на междинното преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. дъски за гладене, независимо дали са самостоятелно стоящи или не, със или без отвеждане на парата и/или загряваща горна част, и/или издухваща горна част, включително дъски за ръкави, и основни части от тях, т.е. крака, горна част и поставка за ютия, с произход от Украйна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 и ex 8516 90 00.
(6)
Произвежданият и продаван в Украйна продукт и този, който е изнасян за Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики и видове употреба и поради тази причина се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
1.5. Засегнати страни
(7)
Комисията уведоми официално промишлеността на Съюза, заявителя и органите на държавата износител за започването на междинното преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(8)
Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на определения за целта срок. Също така тя потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на дъмпинга, и направи проверка на място в помещенията на заявителя:
-
Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Украйна,
-
и свързаното с него дружество Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug в Швейцария („EGS“).
1.6. Разследван период
(9)
Разследването обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследван период“ или „РП“).
2. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
2.1. Нормална стойност
(10)
За определяне на нормалната стойност най-напред беше установено дали реализираният от EGI общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите на дружеството за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от EGI общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(11)
За всеки вид от продукта, продаван от EGI на неговия местен пазар и счетен за пряко сравним с вида от продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали стойността на вътрешните продажби е достатъчно представителна за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Вътрешните продажби на определен вид от продукта се смятат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид от продукта за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид от продукта, изнасян за Съюза.
(12)
Беше проверено също така дали вътрешните продажби от всеки вид продукт биха могли да се разглеждат като извършени в обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилни продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, от всеки изнасян вид от разглеждания продукт през РП.
(13)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от конкретния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид, независимо дали въпросните печалби са били рентабилни или не.
(14)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РП.
(15)
Когато цените на местния пазар за конкретен вид от продукта, продаван от EGI, не можеха да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(16)
При конструирането на нормална стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт от EGI при обичайни търговски условия.
(17)
След оповестяването на констатациите EGI заяви, че процентът на разходите за реализация и на общите и административни разходи, който е бил използван при конструирането на нормалната стойност, не е съответствал на процента при продажбите на вътрешния пазар, осъществени при обичайни търговски условия, и че в резултат на това някои конструирани нормални стойности са били надценени в това отношение.
(18)
Това твърдение бе проучено, но бе счетено за неоснователно, тъй като използваният процент на разходите за реализация и на общите и административни разходи съвпада с обявения по отношение на продажбите на вътрешния пазар и остава един и същ, независимо дали продажбите са осъществени при обичайни търговски условия или не, понеже се изразява като процент от оборота. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Експортна цена
(19)
EGI e извършвало продажби за износ в Съюза пряко на независими клиенти или чрез свързаното с него дружество EGS, намиращо се в Швейцария.
(20)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени пряко на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или подлежащите на плащане цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(21)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени чрез свързаното дружество EGS, което е изпълнявало всички важни функции по вноса на стоките във връзка с пускането им за свободно обращение в Съюза, т.е. функциите на свързан вносител, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент на основата на цените, на които внесените продукти са били препродадени за пръв път на независим купувач. За тази цел бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. С оглед на това, при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба, беше използвана същата печалба, в процентно изражение, като тази, използвана при първоначалното разследване.
(22)
EGI заяви, позовавайки се на член 11, параграф 10 от основния регламент, че в случай че експортната цена се установява в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, платеното антидъмпингово мито не следва да се приспада като разход, тъй като - според това дружество - то надлежно е намерило отражение в препродажните цени.
(23)
В тази връзка бяха разгледани доказателствата в подкрепа на въпросното твърдение, представляващи определен брой изчисления на продажната цена. Предоставените изчисления обаче се отнасяха само до някои от моделите, продадени по време на РП, и сочеха, че антидъмпинговото мито не е било отразено напълно в продажната цена във всички случаи. Поради това представените доказателства не бяха счетени за убедителни, за да се установи дали антидъмпинговото мито е било отразено в препродажните цени. На горното основание твърдението бе отхвърлено и при установяването на експортната цена при продажбите в Съюза, направени чрез EGS в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, антидъмпинговото мито беше приспаднато като разход.
(24)
След оповестяването на констатациите EGI повторно изрази същото твърдение. В подкрепа на въпросното твърдение обаче не бяха представени никакви нови доказателства или доводи. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3. Сравнение
(25)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена на производител. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени дължимите корекции за отчитане на различията в транспортните разходи, разходите за опаковане, разходите за кредит и комисионите.
(26)
След оповестяването на констатациите излезе наяве грешка при изчислението, заключаваща се в неправилно преизчисление от една валута в друга на някои корекции по отношение на разходите за опаковане. Тази грешка беше поправена и бе извършена съответна промяна в изчислението на дъмпинговия марж.
(27)
Също след оповестяването на констатациите EGI заяви, че при конструирането на нормалната стойност обявените корекции по отношение на продажбите на вътрешния пазар, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, следва да не бъдат взети под внимание и, при липса на други продажби на въпросния вид продукт, следва да се използват средните стойности на корекциите по отношение на продажбите на други видове от продукта, осъществени при обичайни търговски условия, тъй като само последните отразявали разходите, които са били включени в разходите за реализация и общите и административните разходи, използвани при конструирането на нормалната стойност.
(28)
Това твърдение бе проучено, но не бе взето под внимание поради обстоятелството, че тъй като корекциите се използват само с цел сравнение и като правило отразяват специфичните за всяка сделка действителни разходи, те са обективен елемент и по тази причина не зависят от това, дали продажбите в крайна сметка са осъществени или не при обичайни търговски условия.
(29)
Освен това при проучването на това твърдение бе установено, че при конструирането на нормалните стойности са били приложени неправилни корекции в случая с онези видове от продукта, при които не е имало продажби на вътрешния пазар. Тази грешка бе поправена чрез използване на съвкупните средни стойности на корекциите за всички продажби на вътрешния пазар и бе извършена съответна промяна в изчислението. EGI заяви, че за тези видове от продукта следва да бъдат предвидени корекции с оглед на разходите за кредити, тъй като разходите за кредити са били включени в разходите за реализация и общите и административните разходи, използвани при конструирането на нормалната стойност. Това твърдение бе отхвърлено, понеже въпросните видове от продукта никога не са били продавани на практика на вътрешния пазар и поради това липсват доказателства за това, че плащането им ще бъде отсрочено. В това отношение следва да се отбележи, че евентуалните корекции с оглед на разходите за кредити не се основават на условията и разходите за действителните плащания, а на възможните разходи, основаващи се на договорените към момента на продажбата условия на плащане.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг.
(31)
Дъмпинговият марж по отношение на EGI, изразен като процент от нетната цена франко границата на Европейския съюз без платено мито, е 7 %.
(32)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проучен и въпросът дали има достатъчно основания да се счете, че констатациите имат траен характер.
(33)
Структурната реорганизация на каналите за продажба, използвани от заявителя и свързаното с него дружество, вече се е наложила добре за повечето негови продажби и може да се счете за дългосрочна. Поради това няма вероятност обстоятелствата, довели до започването на настоящото междинно преразглеждане, да се променят в обозримо бъдеще по такъв начин, че да повлияят на констатациите от междинното преразглеждане. Освен това по време на разследването не се появиха никакви данни, които да навеждат на мисълта, че новите обстоятелства нямат траен характер. На това основание е направен изводът, че променените обстоятелства имат траен характер.
3. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(34)
При първоначалното разследване бе установено, че EGI е единственият украински производител износител на дъски за гладене. Поради това методологията, използвана за установяване на дъмпинговия марж при EGI, бе използвана за установяване на дъмпинговия марж при всички други украински производители износители на разглеждания продукт.
(35)
Съответно, предвид резултатите от разследването в рамките на преразглеждането бе счетено за подходящо приложимото антидъмпингово мито спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Украйна да се промени на 7 %.
(36)
Заинтересованите страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на базата на които ще бъде предложено да се измени Регламент (ЕО) № 452/2007 на Съвета, с който е наложено антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход, inter alia, от Украйна, и им бе предоставена възможност да представят становищата си. Техните коментари бяха взети под внимание по целесъобразност и са надлежно отразени в настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването, отнасящо се до всички дружества в Украйна, в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 452/2007 се заменя със следното:
„Украйна
Всички дружества
7
-“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 29 юни 2010 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 580/2010,
29. juuni 2010,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) (edaspidi „algmäärus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra 9,9 %.
1.2. Läbivaatamistaotlus
(2)
2008. aasta augustis esitati komisjonile osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotlus valmis 2008. aasta detsembris. Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas Ukraina eksportiv tootja Eurogold Industries Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotluse esitaja tegi uurimise käigus koostööd ning uurimise tulemused ja järeldused on sätestatud esialgses määruses (edaspidi „esialgne uurimine”). Taotluse esitaja suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 9,9 %; tegemist on vaatlusaluse toote ainsa teadaoleva tootjaga Ukrainas.
(3)
Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.
1.3. Läbivaatamise algatamine
(4)
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega taotluse esitaja puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 9. aprillil 2009Euroopa Liidu Teatajas (3) (edaspidi „algatamisteade”) ja alustas uurimist.
1.4. Vaatlusalune toode ja samasugune toode
(5)
Vahepealses läbivaatamises uuritav toode on sama kui alguurimises, st Ukrainast pärit triikimislauad koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad, nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest, mis on tavaliselt deklareeritud CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 all.
(6)
Ukrainas toodetud ja müüdud ning liitu eksporditud toodetel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
1.5. Huvitatud isikud
(7)
Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(8)
Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja teostas kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukraina
-
ja selle sidusettevõte Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug Šveitsis.
1.6. Uurimisperiood
(9)
Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).
2. UURIMISE TULEMUSED
2.1. Normaalväärtus
(10)
Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotluse esitaja samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, võrreldes tema liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote eksportmüügi kogumahust Euroopa Liitu. Leiti, et taotluse esitaja samasuguse toote üldine müügimaht omamaisel turul oli tüüpiline.
(11)
Iga tooteliigi puhul, mida taotluse esitaja müüb omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui sõltumatutele tarbijatele suunatud vaatlusaluse tooteliigi müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(12)
Uuriti ka seda, kas iga tooteliigi omamaist müüki võib algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvaks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(13)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist siseturul rohkem kui 80 % toimus tegelikest kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne või suurem keskmistest kaalutud tootmiskuludest, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(14)
Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi uurimisperioodil toimunud ainult tulutoova müügi kaalutud keskmisega hinnaga.
(15)
Kui taotluse esitaja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, määrati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.
(16)
Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule tegelikel andmetel taotluse esitaja samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.
(17)
Pärast seda, kui järeldused avaldati, väitis taotluse esitaja, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude protsendimäär ei olnud vastavuses tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaise müügi protsendiga, mistõttu teatavad arvutatud normaalväärtused olid liiga kõrged.
(18)
Väidet uuriti, kuid see leiti olevat alusetu, sest kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude protsendimäär on sama, mis esitati omamaise müügi kohta, ja see jääb samaks sellest sõltumata, kas müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus või mitte, sest seda väljendatakse protsendina käibest. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
2.2. Ekspordihind
(19)
Taotluse esitaja ekspordimüük liitu toimus kas otse sõltumatutele klientidele või sidusettevõtte kaudu, mis asub Šveitsis.
(20)
Kui eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihinnad kindlaks asjaomase toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
(21)
Kui ekspordimüük liitu toimus sidusettevõtte kaudu, mis tegeles liidus vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõigi imporditoimingutega (st sidusimportijaga seotud toimingutega), määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9, selle hinna põhjal, millega importtooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Seetõttu tehti kohandusi, et võtta arvesse kõik kulud, mis ilmnesid importimise ja edasimüümise vahel, ning kasum, et oleks võimalik kindlaks määrata usaldusväärne ekspordihind. Kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud uut teavet kasumi kohta, kasutati selleks sama kasumiprotsenti kui esialgses uurimises.
(22)
Taotluse esitaja väitis algmääruse artikli 11 lõike 10 alusel, et kui ekspordihind määratakse kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, ei peaks makstavat dumpinguvastast tollimaksu kuluna maha arvestama, sest nende väitel kajastub see nõuetekohaselt edasimüügihindades.
(23)
Seoses sellega uuriti väidet toetavat tõendusmaterjali, mis koosnes mitmest müügihinnaarvutusest. Esitatud arvutused hõlmasid siiski vaid mõnda uurimisperioodil müüdud mudelit ja neist nähtus, et mitte kõigil juhtudel ei kajastunud dumpinguvastane tollimaks täiel määral müügihinnas. Seetõttu ei peetud esitatud materjali piisavaks, et tõendada dumpinguvastase tollimaksu kajastumist edasimüügihinnas. Sel põhjusel lükati väide tagasi ja sidusettevõtte kaudu liitu suunatud müügi ekspordihinna kindlaksmääramisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 arvestati dumpinguvastane tollimaks kuluna maha.
(24)
Pärast seda, kui järeldused avaldati, kordas taotluse esitaja oma väidet. Siiski ei esitatud uusi tõendeid ega argumente, millega seda väidet toetada. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
2.3. Võrdlus
(25)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohandamisel nõuetekohaselt arvesse transpordi-, pakkimis-, krediidikulusid ja komisjonitasusid, kui see oli võimalik ja põhjendatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(26)
Pärast järelduste avaldamist leiti arvutusviga, mis tulenes pakkimiskulude teatavate kohanduste puhul kasutatud valest vahetuskursist. Viga parandati ja vastavalt sellele arvutati dumpingumarginaal uuesti.
(27)
Pärast seda, kui järeldused avaldati, väitis taotluse esitaja veel, et normaalväärtuse arvutamisel tuleks jätta arvestamata kohandused, millest on teatatud seoses muu kui tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaise müügiga, ning kuna kõnealuse tooteliigi puhul muu müügitegevus puudub, tuleks kasutada keskmisi kohandusi, mis on tehtud teiste tooteliikide müügi puhul, mis toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, sest vaid need kajastaks kulusid, mis sisaldusid müügi-, üld- ja halduskuludes, mida kasutati normaalväärtuse arvutamiseks.
(28)
Väidet uuriti, kuid seda ei võetud arvesse, sest kohandusi kasutatakse üksnes võrdlemise eesmärgil ja need kajastavad tavaliselt igale üksikule tehingule eriomaseid tegelikke kulusid; need on objektiivsed ja seetõttu ei ole nende puhul oluline, kas müük toimub lõpuks tavapärase kaubandustegevuse käigus või mitte.
(29)
Kõnealuse väite uurimise käigus leiti pealegi, et selliste tooteliikide normaalväärtuste arvutamisel, millel puudus omamaine müük, oli kasutatud valesid kohandusi. Vea parandamiseks muudeti vastavalt arvutust, kasutades kogu omamaise müügi puhul tehtud kohanduste keskmist. Taotluse esitaja väitis, et nende tooteliikide puhul tuleks teha kohandusi seoses krediidikuludega, sest krediidikulud sisaldusid müügi-, üld- ja halduskuludes, mida kasutati normaalväärtuse arvutamiseks. Väide lükati tagasi, sest kõnealuseid tooteliike ei müüdud tegelikult kunagi omamaisel turul ja seetõttu puuduvad tõendid selle kohta, et nende eest maksmine lükkuks edasi. Sellega seoses märgitakse, et krediidikulude kohandused ei põhine tegelikel maksmistingimustel ja kuludel, vaid alternatiivkulul, mis põhineb maksetingimustel, milles lepitakse kokku müügi ajal.
2.4. Dumpingumarginaal
(30)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.
(31)
Taotluse esitaja dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana vabast netohinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 7,0 %.
(32)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutusi võib põhjendatult pidada püsivaks.
(33)
Taotluse esitaja ja tema sidusettevõtte müügikanalite ümberstruktureerimine mõjutab suuremat osa tema müügitegevusest ja seda muutust võib pidada püsivaks. Seetõttu ei ole tõenäoline, et olukord, mille tõttu algatati vahepealne läbivaatamine, muutuks lähemas tulevikus viisil, mis võiks mõjutada vahepealse läbivaatamise järeldusi. Samuti ei ilmnenud uurimise käigus midagi, mille põhjal võiks eeldada, nagu ei oleks uus olukord püsiv. Seetõttu peetakse muutunud olusid püsivaks.
3. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(34)
Esialgse uurimise käigus leiti, et taotluse esitaja oli Ukraina ainus triikimislaudu eksportiv tootja. Seetõttu kasutati mis tahes teiste Ukrainas vaatlusalust toodet eksportivate tootjate dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks sama meetodit, mida oli kasutatud taotluse esitaja dumpingumarginaali kindlaksmääramisel.
(35)
Seega peetakse läbivaatamise tulemusi arvestades otstarbekaks muuta Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 7,0 %.
(36)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal soovitatakse muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, ning neile anti võimalus esitada oma märkused. Märkusi on asjakohases ulatuses arvesse võetud ja need kajastuvad vastavalt käesolevas määruses,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 452/2007 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje kõikide Ukraina äriühingute kohta järgmisega:
„Ukraina
Kõik äriühingud
7
-”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 29. juuni 2010