РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 24 април 2012 година
за освобождаване на производството и търговията на едро с електрическа енергия, произведена от конвенционални източници в Германия, от прилагането на Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги
(нотифицирано под номер C(2012) 2426)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/218/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (1), и по-специално член 30, параграфи 5 и 6 от нея,
като взе предвид искането, подадено по електронен път на 26 октомври 2011 г. от Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (Федерална асоциация на отраслите енергетика и водоснабдяване), (наричана по-долу „BDEW“),
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 26 октомври 2011 г. BDEW изпрати по електронен път искане до Комисията съгласно член 30, параграф 5 от Директива 2004/17/ЕО. На 11 ноември 2011 г. Комисията уведоми германските органи за искането, като на 10 януари 2012 г. поиска по електронен път допълнителна информация от тях, а на 21 декември 2011 г., също по електронен път - от BDEW. Германските органи изпратиха допълнителна информация по електронен път на 14 декември 2011 г., а BDEW - на 17 януари 2012 г., 26 януари 2012 г. и 28 февруари 2012 г.
(2)
Съгласно съдържанието на искането, подадено от BDEW от името на възложителите в сектора, то се отнася до „изграждането, закупуването и експлоатацията (включително поддръжката) на всички видове електроцентрали, както и съответните съпътстващи дейности“ (2).
(3)
Към искането е приложено становище на Федералната служба за защита на конкуренцията (Bundeskartellamt) от 25 юли 2011 г. Посоченото становище (наричано по-долу „становището“) е издадено въз основа на съответното германско законодателство и разглежда въпроса дали дейността, която е обект на процедурата, е пряко изложена на конкуренция. Становището се базира на мащабно секторно проучване на съответните пазари.
II. ПРАВНА УРЕДБА
(4)
В член 30 от Директива 2004/17/ЕО е посочено, че поръчките за изпълнение на някоя от дейностите, за които се отнася директивата, не попадат под нейното действие, ако в съответната държава членка, където тя се осъществява, дейността е пряко изложена на конкуренция на пазари, до които достъпът не е ограничен. Прякото излагане на конкуренция се оценява въз основа на обективни критерии, като се отчитат характерните особености на съответния сектор. Достъпът се счита за неограничен, ако въпросната държава членка е изпълнила и приложила съответните разпоредби на правото на Общността относно отварянето на даден сектор или на част от него. Споменатото законодателство е посочено в приложение XI към Директива 2004/17/ЕО, което за електроенергийния сектор се позовава на Директива 96/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 декември 1996 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия (3). Директива 96/92/ЕО бе заменена от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (4), която на свой ред бе заменена от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за отмяна на Директива 2003/54/ЕО (5).
(5)
Германия е изпълнила и приложила не само Директива 96/92/ЕО, но също така директиви 2003/54/ЕО и 2009/72/ЕО. По тази причина и в съответствие с член 30, параграф 3, първа алинея се приема, че достъпът до пазара не е ограничен на цялата територия на Германия.
(6)
Прякото излагане на конкуренция следва да бъде оценено въз основа на различни показатели, никой от които не е задължително решаващ сам по себе си. По отношение на пазарите, засегнати от настоящото решение, един от критериите, които следва да бъдат взети предвид, е делът на основните участници на съответния пазар. Друг критерий е степента на концентрация, съществуваща на тези пазари. Предвид характеристиките на въпросните пазари следва да се отчетат и други критерии, като например функционирането на балансиращ електроенергиен пазар, ценовата конкуренция и степента на смяна на доставчика от страна на клиентите.
(7)
Настоящото решение не засяга прилагането на правилата за защита на конкуренцията.
III. ОЦЕНКА
(8)
Германският електроенергиен пазар се характеризира с голям брой централи, чиято експлоатация се осъществява от множество пазарни участници (6). По-голямата част от производствения капацитет принадлежи на четири големи енергийни дружества: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG и Vattenfall Europe AG. Поради факта обаче, че две от тези дружества - RWE и E.ON - са частни дружества (т.е. такива, върху които възлагащите органи не могат да упражняват пряко или непряко доминиращо влияние съгласно член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2004/17/ЕО), които не функционират в сектора на производството на електрическа енергия въз основа на специални или изключителни права по смисъла на член 2, параграф 3 от Директива 2004/17/ЕО, те не са възложители по смисъла на Директива 2004/17/ЕО. Следователно тяхното участие в процедури за възлагане на обществени поръчки за производство или продажба на електрическа енергия не е обект на разпоредбите на споменатата директива. Това ще рече, че по отношение на тези дейности те следва да се считат за конкуренти на възложителите, чиито обществени поръчки са обект на въпросната директива. По тази причина представеният в настоящия документ анализ е съсредоточен върху възложителите, когато се разглежда дали дейността е изложена на конкуренция на пазарите, до които достъпът не е ограничен.
(9)
Електрическата енергия се продава на едро на борсите, т.е. спот и форуърдните пазари на European Energy Exchange AG (EEX) и European Power Exchange S.E. (EPEX), или извън борсите - в рамките на преки сделки. Цената на енергийните борси обикновено служи за референтна цена при преките сделки. Производствените дружества оптимизират експлоатацията на своите електроцентрали в съответствие с резултатите от търговията на спот пазара на борсите. По принцип се експлоатират само електроцентрали, чиито пределни разходи са под пазарната цена.
(10)
В Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7) (закон за приоритетa на възобновяемите енергийни източници, наричан по-долу „EEG“) са определени правилата за електрическата енергия, произведена от възобновяеми енергийни източници (8), която, наред с електрическата енергия от конвенционални източници (9), изпълнява все по-важна роля на германския пазар. Според изменения EEG, който влезе в сила в началото на 2012 г., делът на възобновяемите енергийни източници в електроснабдяването следва да се увеличи на 35 % до 2020 г., на 50 % до 2030 г. и на 80 % до 2050 г.
(11)
В края на 2010 г. 160,5 GW генериращи мощности бяха свързани към мрежите на операторите на преносни системи (TSO) (77,6 GW) и операторите на разпределителни системи (DSO) (82,9 GW). Това представлява увеличение от около 7,8 GW спрямо 2009 г. (152,7 GW). Възобновяемите енергийни източници представляват 54,2 GW от общите мощности. Около 50,7 GW от възобновяемите енергийни източници се заплащат по тарифите, предвидени в EEG. Това означава, че възобновяемите енергийни източници представляват приблизително 34 % от общите мощности (10).
(12)
Що се отнася до подаването, през 2010 г. са подадени общо 531,2 TWh в системите на TSO (367,5 TWh) и DSO (163,7 TWh). Подаденият обем от възобновяеми източници е 93,7 TWh, от които 80,7 TWh са заплатени в съответствие с EEG. Това означава, че подаването от възобновяеми енергийни източници представлява приблизително 18 % от общия подаден обем, и следователно този дял е под 34 % от общите генериращи мощности, отчетени от тези източници (11). Разликата се дължи на факта, че периодът на ползване на възобновяемите източници през годината е по-кратък от този на конвенционалните източници.
(13)
Друга характеристика на германския пазар на електрическа енергия се отнася до неотдавнашното решение на националните органи за затваряне на 8 ядрени електроцентрали с обща мощност от 8 400 MW (12), което е следствие от ядрената катастрофа в Япония в началото на 2011 г. Също така бе решено до 2022 г. да бъдат затворени и останалите ядрени електроцентрали в Германия. В краткосрочен план това промени съотношението между вноса и износа по такъв начин, че от нетен износител на електрическа енергия до 2010 г., през 2011 г. Германия се превърна в нетен вносител.
(14)
В съответствие с прецедентите на Комисията (13) в електроенергийния сектор могат да бъдат разграничени следните съответни продуктови пазари: i) производство и доставки на едро, ii) пренос, iii) разпределение и iv) доставки на дребно. Макар че някои от тези пазари могат допълнително да бъдат подразделяни, в досегашната практика на Комисията (14) е отхвърляно разграничението между пазар на производство на електрическа енергия и пазар на снабдяване на едро, тъй като производството е само първата стъпка от веригата на стойността, а произведените обеми електрическа енергия се предлагат посредством пазара на едро.
(15)
Искането на BDEW се отнася до производството и търговията на едро с електрическа енергия. В становището си Федералната служба за защита на конкуренцията определя продуктовия пазар като „първичен пазар за продажба на електрическа енергия“ (15), който обхваща първоначалните продажби на всички доставчици на електрическа енергия от собственото им производство и нетния внос на електрическа енергия, но не включва последващата търговия между участниците на пазара. Освен това Федералната служба за защита на конкуренцията счита, че производството и предлагането на пазара на електрическа енергия, която се регулира от EEG (наричана по-долу „електрическа енергия по EEG“), не е част от този пазар.
(16)
Федералната служба за защита на конкуренцията счита, че пазарът на електрическа енергия по EEG представлява отделен пазар, що се отнася до първата ѝ продажба. Електрическата енергия по EEG обикновено не се продава направо на пазара на едро, а първо се купува от оператори на преносни мрежи срещу законоустановена цена. След това, като втора стъпка, те я продават на пазара на едро.
(17)
Заключението на Федералната служба за защита на конкуренцията е, че производството и предлагането на пазара на електрическа енергия по EEG не е организирано на конкурентна основа и че електрическата енергия по EEG не зависи от търсенето и ценовите показатели (16). Това заключение се базира по-специално на следните факти:
(18)
Електрическата енергия по EEG се ползва с приоритетно подаване. По тази причина производството на електрическа енергия по EEG е изцяло независимо от търсенето. Производството и подаването не зависят също така от цените, тъй като операторите имат право на законоустановено плащане. Електрическата енергия по EEG се предлага от TSO на спот пазара в съответствие със законоустановени разпоредби, без каквато и да било възможност за промени.
(19)
Федералната служба за защита на конкуренцията отбелязва също така, че по закон електрическата енергия по EEG може да се предлага директно на пазара и определен процент от операторите се възползват от тази възможност. В закона EEG е предвидено, че на първо число всеки месец операторите на инсталации по EEG могат да преминават от пряка продажба към получаване на тарифно плащане по EEG или обратно. Следователно всеки месец те могат да решават коя форма на продажба е най-добра за тях в зависимост от прогнозите за пазарната цена и от търсенето. В бъдеще обаче това директно предлагане на пазара няма да бъде от голямо значение.
(20)
Според изменения EEG, който влезе в сила в началото на 2012 г., операторите на инсталации по EEG, както е посочено по-горе, имат възможност сами да предлагат на пазара електрическата енергия, която произвеждат, като същевременно получават и премия за предлагането на пазара. Целта на тази премия е да компенсира разликата между фиксираното възнаграждение по EEG и средната месечна цена на борсата, определена ex post. Усвояването на премията за предлагане на пазара обаче не е задължително, т.е. всеки месец операторите на инсталации по EEG могат дали решат да останат в системата на фиксираното възнаграждение или да се върнат към нея. Очаква се обаче по-голямата част от електрическата енергия по EEG да се предлага на пазара посредством операторите на преносни мрежи. Освен това моделът с пазарна премия не променя факта, че общото равнище на възнаграждението за производителите на електрическа енергия по EEG не се определя основно от пазарните цени (17).
(21)
Следователно Федералната служба за защита на конкуренцията признава, че докато електрическата енергия по EEG оказва конкурентен натиск върху електрическата енергия, произведена от конвенционални източници, обратното положение не е валидно. По тази причина електрическата енергия по EEG не може да бъде включена в същия пазар като конвенционалната електрическа енергия, тъй като преобладаващите пазарни условия за първата продажба значително се различават при тези две форми на производство. Нещо повече, първата продажба на електрическа енергия по EEG най-често се осъществява посредством операторите на преносни мрежи. Следователно пазарът видимо се различава от пазара на едро на конвенционална електрическа енергия и от гледна точка на търсенето.
(22)
Предвид спецификата на германския пазар на електрическа енергия, с цел оценка на условията, определени в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, и без да се засяга законодателството в областта на защитата на конкуренцията, в настоящия документ съответният продуктов пазар се определя като пазар на производство и първа продажба на електрическа енергия, произведена от конвенционални източници. Производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG не е част от този пазар поради горепосочените причини и по-нататък ще се оценява отделно.
(23)
Според заявлението искането се отнася до дейности на територията на Федерална република Германия. Заявителят разглежда възможността за по-голям пазар, включващ Германия и Австрия, като се базира на някои тенденции по отношение на развитието на регулаторната рамка, равнището на вноса и на износа на електрическа енергия и процедурите за обвързване на пазари и управление на претоварването, но в крайна сметка се посочва, че „заявителят не може да направи окончателно заключение дали към момента германският пазар на едро на електрическа енергия и съответните пазари в съседните държави са интегрирани в достатъчна степен, за да се считат за един регионален пазар“.
(24)
Въз основа на извършеното секторно проучване Федералната служба за защита на конкуренцията приема, че съществува общ първичен пазар на електрическа енергия в Германия и Австрия. Това заключение се базира на липсата на пречки при граничните междусистемни връзки между двете държави и стандартната зона за предлагане на пазара и ценообразуване на European Power Exchange S.E. (EPEX).
(25)
В предишната си практика Комисията определя пазарите на електрическа енергия най-вече според обхвата като национални (18) или по-малки (19). В някои случаи е допускана възможността за по-големи пазари от националните (20).
(26)
Комисията счита, че за да се направи оценка на условията, определени в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, и без да се засяга законодателството в областта на защитата на конкуренцията, не е необходимо да се определя точният обхват на съответния географски пазар на производство и първа продажба на конвенционална електрическа енергия, тъй като при всяко алтернативно определяне на пазара резултатите от оценката биха били едни и същи.
(27)
Що се отнася до производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG, географският обхват не би могъл да се простира извън територията на Германия, тъй като се базира на специфичните законови условия, определени в германския EEG.
а) Пазарни дялове и пазарна концентрация
(28)
Както е видно от постоянната практика (21) при решенията на Комисията съгласно член 30, Комисията счита, че по отношение на производството на електрическа енергия „показател за интензивността на конкуренцията на националните пазари е делът от общия пазар на тримата най-големи производители“.
(29)
Според становището на Федералната служба за защита на конкуренцията (22) общите пазарни дялове на тримата най-големи производители (измервани според подадена електрическа енергия) през 2007 г. са 74 %, през 2008 г. - 73 %, а през 2010 г. - 70 %. Следователно германският пазар на електрическа енергия се намира в средата на диапазона в сравнение с предишни решения за освобождаване съгласно член 30 от Директива 2004/17/ЕО (23).
(30)
Напомня се обаче, че двамата най-големи производители RWE и E.ON, които заедно имат общ пазарен дял от 58 % (24), не са обект на разпоредбите на законодателството в областта на възлагането на обществени поръчки.
(31)
Целта на настоящото решение е да се установи дали дейностите по производство и търговия на едро на електричество са изложени на такова равнище на конкуренция (на пазари, достъпът до които е свободен), че това да гарантира, че дори в отсъствието на дисциплината, осигурявана от подробните правила за обществени поръчки, предвидени в Директива 2004/17/ЕО, обществените поръчки за съответните дейности се осъществяват по прозрачен и недискриминационен начин, въз основата на критерии, позволяващи да се определи най-изгодното от икономическа гледна точка решение. Във връзка с това е важно да се има предвид, че при осъществяване на дейност на тези пазари дружествата, които не са обект на процедурите за възлагане на обществени поръчки (особено RWE и E.ON), имат възможност да окажат конкурентен натиск върху останалите участници на пазара. Това положение няма да се промени дори след включването на Австрия в съответния географския пазар, тъй като прогнозите сочат, че дори той да обхваща Австрия и Германия, понижението на пазарните дялове на най-големите производители би било по-скоро незначително (25).
(32)
По отношение на производството и търговията на едро с електрическа енергия от конвенционални източници горепосочените факти могат да се считат за признак за пряко излагане на конкуренция на участниците на пазара, които са обект на разпоредбите на законодателството в областта на възлагането на обществени поръчки.
(33)
Следва да се отбележи също така, че в публикувания през юни 2011 г. работен документ на службите на Комисията, озаглавен „Доклад за напредъка в създаването на вътрешен пазар за природен газ и електроенергия за периода 2009-2010 г.“ (26), се отбелязва намаляване на пазарната концентрация в Германия (27) в сравнение с предишните години, като германският пазар на електрическа енергия се поставя в категорията „умерено концентрирани пазари“ (28), т.е. пазари с индекс на Херфиндал-Хиршман (HHI) (29) за мощност между 750 и 1 800.
(34)
Що се отнася до горепосочените цифри, за целите на настоящото решение - без да се засягат разпоредбите на законодателството в областта на защитата на конкуренцията - може да се приеме, че по отношение на възложителите степента на концентрация на пазара може да се счита за признак за известна степен на излагане на конкуренция на производството и търговията на едро с електрическа енергия от конвенционални източници в Германия.
б) Други фактори
(35)
През последните години, и по-конкретно до март 2011 г., Германия бе нетен износител на електрическа енергия. Поради решението за постепенно преустановяване на производството на електрическа енергия от няколко ядрени централи държавата обаче се превърна в нетен вносител. Поради тази причина в момента пазарът се намира под конкурентен натиск в резултат на възможността за внос на електрическа енергия. Вследствие на това не могат да се правят инвестиции в електроенергийния сектор в Германия, без да бъдат взети предвид другите производители в съседните държави. Следователно посочените фактори не противоречат на заключението, че възложителите, функциониращи на германския пазар на производство от конвенционални източници, са изложени на конкуренция. Наред с това анализът на положението, свързано с преминаването на клиентите към други доставчици (30) и степента на ликвидност на пазара на едро (31), показва, че тези фактори не противоречат на заключението, че възложителите, които функционират на германския пазар на производство от конвенционални източници, са изложени на конкуренция. Накрая следва да се отбележи и че германският балансиращ електроенергиен пазар (32) и неговите основни характеристики (пазарно ценообразуване и ценова разлика между положителната и отрицателната балансираща енергия) не противоречат на заключението, че възложителите, функциониращи на германския пазар на производство от конвенционални източници, са изложени на конкуренция.
(36)
Електрическата енергия по EEG се ползва с приоритетно свързване към мрежата и приоритетно подаване по нея в сравнение с конвенционалната електрическа енергия, което означава, че производството на електрическа енергия по EEG не зависи от търсенето. Тъй като разходите за производството на електрическа енергия по EEG обикновено са по-високи от пазарната цена, е създадена система, посредством която електрическата енергия по EEG получава специално подпомагане. Операторите на инсталации по EEG (33) имат право да получават законоустановена цена от операторите на преносни мрежи за период от 20 години плюс годината на въвеждане в експлоатация. Тази цена позволява покриването на техните разходи, поради което е по-висока от пазарната. По тази причина те подават произвежданата от тях електрическа енергия към мрежата без оглед на цената на борсите (34).
(37)
Електрическата енергия по EEG обикновено не се продава направо на пазара на едро, а първо се купува от операторите на преносни мрежи на законоустановена цена. Операторите на преносни системи отговарят за предлагането на електрическата енергия по EEG на енергийния борсов спот пазар, от което следва, че понасят загуби. Тези разходи в крайна сметка се покриват от крайните потребители, които заплащат на своите доставчици на енергия допълнителна такса по EEG, която след това се предава на операторите на преносни мрежи. Доставчиците на енергия, които купуват над 50 % електрическа енергия по EEG, като минимум 20 % от нея е произведена от слънчево излъчване или вятър, се ползват с намаление при таксата по EEG.
(38)
Операторите на инсталации по EEG разполагат също така с възможност за „директно предлагане на пазара“ на произведената електрическа енергия. Това означава, че даден оператор на централа по EEG може да се откаже от законоустановената цена и да реши да продава електрическата енергия направо на спот пазара. Поради високите производствени разходи на електрическата енергия по EEG прякото предлагане на пазара извън законоустановените условия обикновено не е целесъобразно. В миналото този метод е бил използван в ограничена степен и най-вече в случаи, в които купувачите са успявали да си осигурят освобождаване от допълнителната такса по EEG чрез комбиниране на определено количество електрическа енергия по EEG, получена направо от производителя, с конвенционална електрическа енергия (35). Новият закон EEG, влязъл в сила в началото на 2012 г., ограничава възможностите за такова специално освобождаване, вследствие на което се очаква намаляване на този вид директно предлагане на пазара (36).
(39)
Новият закон предвижда нова възможност за директно предлагане на пазара, която обаче включва плащането на т.нар „пазарна премия“ на производителите на електрическа енергия по EEG, покриваща разликата между по-високите им разходи и средната пазарна цена (наричана по-долу „модел с пазарна премия“). Операторите на преносни системи изчисляват дела на продажбите по модела с пазарна премия общо на 15 % за всички видове възобновяема енергия през 2012 г. (37) Може да се заключи, че както в момента, така и в близкото бъдеще много по-голямата част от електрическата енергия по EEG ще се предлага на пазара при режима на законоустановени плащания и чрез операторите на преносни мрежи. Директното предлагане на пазара без субсидии ще изпълнява незначителна роля.
(40)
Поради горепосочените причини производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG представляват част от регулирана система, в която производителите получават заплащане на базата на законоустановена цена. Те не са изложени на конкуренция, тъй като могат да подават своята електрическа енергия по EEG независимо от преобладаващата пазарна цена. Благодарение на приоритетното подаване те могат така също да продават цялата произведена електрическа енергия. Следователно не може да се заключи, че дейността на производителите на електрическа енергия по EEG е изложена на конкуренция. С оглед на горното не е необходимо да се оценяват други показатели, като например посочените в съображение 6.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(41)
С оглед на разгледаните по-горе фактори условието за пряко излагане на конкуренция, определено в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, следва да се счита за изпълнено от възложителите по отношение на производството и доставката на едро на електрическа енергия от конвенционални източници в Германия.
(42)
Наред с това, тъй като условието за неограничен достъп до пазара се счита за изпълнено, Директива 2004/17/ЕО не следва да се прилага нито когато възложителите възлагат поръчки, чието предназначение е да позволят производството и доставката на едро на електрическа енергия от конвенционални източници в Германия, нито когато те организират проектни конкурси за осъществяване на такава дейност във въпросния географски район.
(43)
Въпреки това условието за пряко излагане на конкуренция, определено в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, не следва да се счита за изпълнено от възложителите по отношение на производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG в Германия.
(44)
Тъй като производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG продължава да бъде обект на разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО, се напомня, че договорите за възлагане на обществени поръчки, обхващащи няколко дейности, следва да се разглеждат в съответствие с член 9 от Директива 2004/17/ЕО. Това означава, че когато даден възложител участва в „смесена“ обществена поръчка, т.е. обществена поръчка, предназначена да подпомага изпълнението както на дейности, които са освободени от прилагането на Директива 2004/17/ЕО, така и на дейности, които не са освободени от нейното прилагане, следва да се отчете за коя от дейностите основно е предназначена поръчката. В случай на такава смесена обществена поръчка, чието основно предназначение е да способства за производството и търговията на едро с електрическа енергия по EEG, следва да се прилага разпоредбата на Директива 2004/17/ЕО. В случай че не е възможно да се определи обективно за коя дейност основно е предназначена поръчката, тя се възлага в съответствие с правилата, посочени в член 9, параграфи 2 и 3 от Директива 2004/17/ЕО. Настоящото решение се основава на правната и фактическата обстановка между октомври 2011 г. и февруари 2012 г., както е видно от информацията, предоставена от BDEW и от германските органи. То може да бъде преразгледано, ако вследствие на съществени промени в правната или фактическата обстановка престанат да бъдат изпълнявани условията за прилагането на член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО по отношение на производството и доставката на едро на електрическа енергия от конвенционални източници.
(45)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Консултативния комитет по обществени поръчки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Директива 2004/17/ЕО не се прилага за поръчки, които са възложени от възложители на поръчки и чието предназначение е да позволят производството и първата продажба в Германия на електрическа енергия, произведена от конвенционални източници.
За целите на настоящото решение „електрическа енергия, произведена от конвенционални източници“ означава електрическа енергия, която не попада в обхвата на EEG. Освен това, по смисъла на EEG и предвидените в него условия „възобновяеми енергийни източници“ означава водна енергия, включително енергия на вълните, енергия на приливите и отливите, градиент на солеността и енергия на потока, вятърна енергия, слънчево излъчване, геотермална енергия, енергия от биомаса, включително биогаз, биометан, сметищен газ и газ от преработка на канални води, както и биоразградимата фракция на битови и промишлени отпадъци.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 24 април 2012 година.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
24. aprill 2012,
millega vabastatakse elektri tavapärastest energiaallikatest tootmine ja hulgimüük Saksamaal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2426 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/218/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (1), eriti selle artikli 30 lõikeid 5 ja 6,
võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi energia- ja veetööstuse liidu Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (edaspidi „BDEW”) 26. oktoobril 2011 e-postiga esitatud taotlust
ning arvestades järgmist:
I. ASJAOLUD
(1)
BDEW esitas komisjonile 26. oktoobril 2011 e-kirjas direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 5 kohase taotluse. Komisjon teavitas Saksamaa ametiasutusi kõnealusest taotlusest 11. novembril 2011 ning palus 10. jaanuari 2012. aasta e-kirjas Saksa ametiasutustel ning 21. detsembri 2011 e-kirjas BDEW-l esitada lisateavet. Täiendava teabe esitasid Saksa ametiasutused 14. detsembri 2011 e-kirjas ning BDEW 17. jaanuari 2012, 26. jaanuari 2012 ja 28. veebruari 2012 e-kirjades.
(2)
Asjaomase sektori ostjate nimel BDEW poolt esitatud taotluses käsitletakse „igat liiki elektrijaamade ehitust, ostu ja käitamist (sealhulgas hooldamine) ning vastavaid toetustegevusi” (2).
(3)
Taotlusele on lisatud Saksamaa Liitvabariigi konkurentsiameti (Bundeskartellamt) 25. juuli 2011. aasta arvamus. Asjakohaste Saksamaa õigusaktide alusel välja antud arvamuses (edaspidi „arvamus”) käsitletakse küsimust, kas ettenähtud korras tehtav tegevus on otseselt avatud konkurentsile. Arvamus põhineb asjaomaste turgude ulatuslikul sektoriuuringul.
II. ÕIGUSRAAMISTIK
(4)
Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus neid ellu viiakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripärasid. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud vastavad ühenduse õigusaktid ning kohaldanud neid, avades selle sektori või osa sellest konkurentsile. Kõnealused õigusaktid on loetletud direktiivi 2004/17/EÜ XI lisas, milles elektrisektoriga seoses viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiivile 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta (3). Direktiiv 96/92/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiviga 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ (4), mis asendati samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiviga 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (5).
(5)
Saksamaa on rakendanud ja kohaldanud nii direktiivi 96/92/EÜ kui ka direktiive 2003/54/EÜ ja 2009/72/EÜ. Sellest tulenevalt ja vastavalt artikli 30 lõike 3 esimesele lõigule ei saa juurdepääsu turule lugeda piiratuks kogu Saksamaa territooriumil.
(6)
Otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata eri näitajate põhjal, millest ükski ei pruugi olla iseenesest otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turul tegutsejate turuosa kõnealusel turul. Teine kriteerium on kõnealuste turgude kontsentratsioon. Asjaomaste turgude omadusi arvestades tuleb arvesse võtta täiendavaid kriteeriume, nagu tasakaalustava turu toimimine, hinnakonkurents ja tarbijate poolt tarnija vahetuse määr.
(7)
Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist.
III. HINDAMINE
(8)
Saksamaa elektrituru tunnuseks on suure hulga turul tegutsejate poolt käitatavad arvukad elektrijaamad (6). Suurema osa tootmisvõimsusest annavad neli suurt energiaettevõtjat: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG ja Vattenfall Europe AG. Kuna kaks nendest ettevõtjatest, RWE ja E.ON, on eraettevõtjad (direktiivi 2004/17/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud tellivate asutuste otseselt või kaudselt valitseva mõjuta ettevõtjad), mis ei tegutse elektritootmissektoris eriõiguste või ainuõiguste alusel direktiivi 2004/17/EÜ artikli 2 lõike 3 tähenduses, ei ole tegemist ostjatega direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud tähenduses. Seepärast ei kohaldata kõnealuse direktiivi sätteid nende elektrienergia tootmise või müümisega seotud hangete suhtes; järelikult tuleks neid seoses nende tegevustega käsitada ostjate konkurentidena, kelle hangete suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid. Seepärast keskendutakse alljärgnevas analüüsis ostjatele, et teha kindlaks, kas tegevus on otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.
(9)
Hulgimüügi tasandil turustatakse elektrienergiat börsi vahendusel, st Euroopa energiabörsi European Energy Exchange AG (EEX) ja Euroopa elektribörsi European Power Exchange S.E. (EPEX) hetketurul või tulevikutehingute turul või börsiväliselt vabavahetustehingutes. Tavaliselt on elektribörsi hind võrdlushinnaks vabavahetustehingute puhul. Tootmisettevõtjad optimeerivad oma elektrijaamade tegevust vastavalt kauplemistulemustele börsi tulevikuturgudel. Põhimõtteliselt käitatakse üksnes selliseid elektrijaamu, mille piirkulud on alla turuhinna.
(10)
Taastuvenergia eelisõigust käsitlevas seaduses „Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien” (7) (edaspidi „EEG”) on sätestatud eeskirjad taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri kohta (8), mis mängib lisaks tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrile (9) Saksamaa elektriturul üha olulisemat rolli. 2012. aasta alguses jõustunud muudetud EEG kohaselt suureneb taastuvate energiaallikate osakaal elektrienergiaga varustamisel 2020. aastaks 35 %, 2030. aastaks 50 % ja 2050. aastaks 80 %.
(11)
2010. aasta lõpuks oli elektrienergia tootmisvõimsus 160,5 GW, millest põhivõrguettevõtjate osakaal oli 77,6 GW ja jaotusvõrguettevõtjate osakaal 82,9 GW. Võrreldes 2009. aasta tootmisvõimsusega (152,7 GW) kasvas võimsus ligikaudu 7,8 GW. Kogu tootmisvõimsusest moodustab taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter 54,2 GW, millest ligikaudu 50,7 GW eest on makstud hüvitist vastavalt EEG tariifidele. See tähendab, et taastuvenergia tootmisvõimsus moodustab kogu tootmisvõimsusest ligikaudu 34 % (10).
(12)
2010. aastal tarniti elektrivõrkude kaudu 531,2 TWh elektrit, sellest põhivõrguettevõtjate süsteemidesse 367,5 TWh ja jaotusvõrguettevõtjate süsteemidesse 163,7 TWh. Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia maht oli 93,7 TWh, millest 80,7 TWh eest on makstud hüvitist vastavalt EEG-le. See tähendab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter moodustab ligikaudu 18 % kogu tarnitud elektri mahust ning nimetatud osakaal jääb alla 34 % kogu tootmisvõimsusest, mida nendest allikatest saadakse (11). Erinevus on tingitud asjaolust, et aasta jooksul on taastuvaid energiaallikaid võimalik kasutada lühemat aega kui tavapäraseid allikaid.
(13)
Saksamaa elektrituru teine tunnus on seotud Saksa valitsuse tehtud otsusega, mis võeti vastu pärast 2011. aasta alguse tuumakatastroofi Jaapanis ja milles käsitletakse kaheksa tuumaelektrijaama sulgemist (kogu tootmisvõimus 8 400 MW) (12). Lisaks sellele otsustati ülejäänud tuumaelektrijaamad Saksamaal sulgeda 2022. aastaks. Lühiajaliselt muutus selle tõttu impordi ja ekspordi tasakaal nii, et Saksamaast, kes kuni 2010. aastani oli elektri netoeksportija, sai 2011. aastal elektri netoimportija.
(14)
Komisjoni varasemate pretsedentide (13) kohaselt on elektrisektoris võimalik eristada järgmisi asjaomaseid tooteturge: i) tootmine ja hulgimüük; ii) ülekanne; iii) jaotamine ja iv) jaemüük. Kuigi mõnda neist turgudest võib veel omakorda jaotada, ei ole komisjoni senises otsustamispraktikas (14) tehtud vahet elektritootmis- ja hulgimüügituru vahel, kuna tootmine on väärtusahelas üksnes esimene etapp, toodetud elektrimahtusid turustatakse aga hulgimüügituru vahendusel.
(15)
BDEW taotlus on seotud elektri tootmise ja hulgimüügiga. Saksamaa konkurentsiamet määratleb oma arvamuses tooteturu „elektrimüügi esmasturuna” (15), mis hõlmab kõigi elektritarnijate oma toodangu algset müüki ja elektri netoimporti, kuid ei hõlma järgnevat turul osalejate vahelist kauplemist. Lisaks sellele leiab Saksamaa konkurentsiamet, et EEG kohaselt reguleeritud elektri tootmine ja turustamine (edaspidi „taastuvelekter”) ei ole selle turu osa.
(16)
Saksamaa konkurentsiamet leiab, et kui tegemist on esmamüügiga, siis moodustab taastuvelekter omaette turu. Tavaliselt ei müüda taastuvelektrit hulgimüügiturul otse, vaid kõigepealt ostavad põhivõrguettevõtjad taastuvelektrit seadusega ettenähtud hüvitusmäära eest. Järgmises etapis müüvad nad seda hulgimüügiturul.
(17)
Saksamaa konkurentsiamet järeldab, et taastuvelektri tootmine ja turustamine ei ole korraldatud konkurentsipõhiselt ning taastuvelekter ei sõltu nõudlusest ega hinnanäitajatest (16). See järeldus põhineb konkreetselt järgmisel.
(18)
Taastuvelektril on eelisõigus elektri tarnimisel elektrivõrku; seepärast ei sõltu taastuvelektri tootmine üldse nõudlusest. Tootmine ja tarnimine ei sõltu samuti hindadest, kuna ettevõtjatel on õigus seadusega ettenähtud hüvitisele. Põhivõrguettevõtjad turustavad taastuvelektrit hetketurul vastavalt seadusega ettenähtud sätetele, kuid ilma igasuguse manööverdamisvõimaluseta.
(19)
Saksamaa konkurentsiamet märkis ka, et seaduse kohaselt võib taastuvelektrit turustada otse ning teatav hulk ettevõtjatest kasutabki seda võimalust. EEGs on sätestatud, et taastuvelektrijaamade käitajad võivad kuu esimesel päeval minna otsemüügilt üle EEG kohasele hüvitisele ja vastupidi. Taastuvelektrijaamade käitajad võivad turuhinna prognoosist ja nõudlusest olenevalt igal kuul otsustada parima müügivormi kasuks. Tulevikus on otseturustus vaid teisejärgulise tähtsusega.
(20)
2012. aasta alguses jõustunud muudetud EEG kohaselt on taastuvelektrijaamade käitajatel võimalus turustada enda toodetud elektrit ning saada lisatasu turustamise eest. Turustamise lisatasu peab asendama kindlaksmääratud EEG hüvitise ja tagantjärele määratud igakuise keskmise börsihinna vahe. Turustamise lisatasu kasutamine on siiski vabatahtlik, st taastuvelektrijaamade käitajatel on võimalus jääda kindlaksmääratud hüvitussüsteemi juurde või pöörduda mis tahes kuul selle juurde tagasi. Suurima osa taastuvelektrist turustavad eeldatavasti põhivõrguettevõtjad. Turustamise lisatasu mudel ei muuda midagi asjaolus, et taastuvelektri tootjate hüvitise üldtaset ei määrata eeskätt turuhindade alusel (17).
(21)
Seetõttu möönab Saksamaa konkurentsiamet, et taastuvelekter avaldab küll konkurentsisurvet tavapärastest energiaallikatest toodetud elektrile, aga mitte vastupidi. Seepärast ei saa taastuvelektrit paigutada samale turule tavapärastest energiaallikatest toodetud elektriga, kuna kõnealuse kahe tootmisliigi puhul on esmamüügi turutingimused märkimisväärselt erinevad. Lisaks sellele toimub taastuvelektri esmamüük peamiselt põhivõrguettevõtjate kaudu. Turg erineb seepärast tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri hulgimüügiturust ka nõudluse seisukohast.
(22)
Võttes arvesse Saksamaa elektrituru eripära direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamisel ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, määratletakse asjaomane tooteturg tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja esmamüügi turuna. Eespool esitatud põhjustel ei ole taastuvelektri tootmine ja esmamüük selle turu osa, mistõttu edaspidi hinnatakse seda eraldi.
(23)
Taotluses käsitletakse tegevusi Saksamaa Liitvabariigi territooriumil. Taotlejat huvitab sellise ulatuslikuma turu võimalus, mis hõlmab Saksamaad ja Austriat ning põhineb mitmel õigusliku raamistiku väljatöötamise suundumusel, elektri impordi ja ekspordi tasemel ning turgude ühendamisel ja ülekoormuse haldamise menetlustel; lõpuks jõutakse aga järeldusele, et „taotleja ei saa eespool esitatu põhjal teha lõppjäreldust selle kohta, kas Saksamaa elektri hulgimüügiturg ja naaberriikide vastavad turud on praegu piisavalt integreeritud selleks, et neid lugeda piirkondlikuks turuks”.
(24)
Pärast tehtud sektoriuuringut eeldab Saksamaa konkurentsiamet, et Saksamaal ja Austrial on olemas ühine elektri esmasturg. See järeldus põhineb Saksamaa ja Austria vahel piiriüleste võrkudevaheliste ühenduste kitsaskohtade puudumisel ning asjaolul, et on olemas Euroopa elektribörsi EPEX standardne turustus- ja hinnapiirkond.
(25)
Komisjoni senises praktikas on elektriturud olnud määratletud riiklike (18) või veelgi väiksemamahuliste turgudena (19). Mõnikord on komisjon jätnud lahtiseks võimaluse riiklikest turgudest suuremateks turgudeks (20).
(26)
Komisjon leiab, et direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamisel ning ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, ei ole vaja lõplikult otsustada tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri vastava tootmis- ja esmamüügi geograafilise turu täpse ulatuse üle, kuna mis tahes alternatiivse turumääratluse puhul oleksid hindamistulemused samad.
(27)
Taastuvelektri tootmise ja esmamüügi puhul ei saaks turu geograafiline ulatus hõlmata territooriumit väljaspool Saksamaa piire, kuna see põhineb Saksamaa EEGs sätestatud konkreetsetel õigusnõuetel.
a) Turuosad ja turu kontsentratsioon
(28)
Nagu nähtub komisjoni otsustes väljakujunenud tavast (21) vastavalt artiklile 30, leidis komisjon, et elektritootmise puhul „on üks riiklike turgude konkurentsitaseme näitaja kolme suurima tootja turuosa kokku”.
(29)
Vastavalt Saksamaa konkurentsiameti arvamusele (22) oli kolme suurima tootja elektritarnimise ühine turuosa 2007. aastal 74 %, 2008. aastal 73 % ja 2010. aastal 70 %. Võrreldes eelnevate direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohaste vabastamisi käsitlevate otsustega (23) on Saksamaa elektriturg seepärast keskmise suurusega.
(30)
Siiski tuletatakse meelde, et ühise, 58 % turuosaga (24) kahe suurema tootja RWE ja E.ON suhtes ei kohaldata riigihangete seaduse sätteid.
(31)
Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas elektri tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevused on avatud konkurentsile (vaba juurdepääsuga turgudel) sel määral, et ka direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud üksikasjalikke hankelepinguid käsitlevate eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et hange asjaomaste tegevuste otsimiseks teostatakse läbipaistval, mittediskrimineerival viisil, mis tugineb kriteeriumidel, mis võimaldavad teha kindlaks majanduslikult kõige soodsama pakkumise. Sellega seoses on oluline meeles pidada, et sellistel ettevõtjatel (eelkõige RWE ja E.ON), kelle suhtes ei kohaldata riigihankemenetlust, on kõnealustel turgudel tegutsemise korral võimalik avaldada konkurentsisurvet teistele turul tegutsejatele. See ei muutu isegi juhul, kui Austria lisatakse asjaomasesse geograafilisse turgu, kuna suuremate tootjate turuosad on eeldatavasti ainult veidi väiksemad nii Austriat kui ka Saksamaad hõlmava turu vastavatest näitajatest (25).
(32)
Tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügitarnega seotud eespool esitatud asjaolud viitavad sellele, et riigihanke seaduse sätetega hõlmatud turul tegutsejad on otseselt konkurentsile avatud.
(33)
Väärib märkimist, et 2011. aasta juuni komisjoni talituste töödokumendist „Aruanne gaasi ja elektri siseturu loomise edenemise kohta 2009-2010” (26) ilmneb eelmiste aastatega võrreldes turukontsentratsiooni vähenemine Saksamaal (27), mille kohaselt asetub Saksamaa elektriturg „mõõdukalt kontsentreerunud turgude” (28) kategooriasse, kus Herfindahli-Hirschmani indeksi (HHI) (29) väärtused on tootmisvõimsuse järgi 750 - 1 800.
(34)
Võttes arvesse eespool esitatud arve, käesoleva otsuse eesmärke ja ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, võib ostjatega seoses eeldada, et turukontsentratsiooni taset võib lugeda Saksamaal tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi konkurentsile avatuse teatava taseme näitajaks.
b) Muud tegurid
(35)
Viimastel aastatel kuni 2011. aasta märtsini oli Saksamaa elektri netoeksportija. Ent kui võeti vastu otsus lõpetada mitmes tuumaelektrijaamas järk-järgult elektritootmine, sai Saksamaast elektri netoimportija. Praegu valitseb turul konkurentsisurve, mis on tingitud võimalusest importida elektrit väljastpoolt Saksamaad. Sellega tagatakse, et investeeringuid Saksamaa elektrisektorisse ei või teha ilma ümbritsevate riikide tootjaid arvesse võtmata. Seepärast tuleks kõnealuseid aspekte vaadelda kooskõlas järeldusega, mille kohaselt ostjad, kes tegutsevad Saksamaa tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise turul, on konkurentsile avatud. Lisaks nähtub analüüsidest, milles käsitletakse tarbijate poolt tarnija vahetusega seotud olukorda (30) ja hulgimüügituru likvideerimise taset (31), et kõnealused aspektid ei ole vastuolus järeldusega, mille kohaselt ostjad, kes tegutsevad Saksamaa tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise turul, on konkurentsile avatud. Lõpuks tuleks ka märkida, et Saksamaa tasakaalustav turg (32) ja selle peamised tunnused (turupõhine hinnakujundus ning positiivse ja negatiivse tasakaalustava energia hinnavahe) ei ole samuti vastuolus järeldusega, mille kohaselt ostjad, kes tegutsevad Saksamaa tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise turul, on konkurentsile avatud.
(36)
Taastuvelekter saab kasu eelisjärjekorras võrku ühendamisest ning võrku tarnimise puhul on sellel eelis tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri ees, mis tähendab, et taastuvelekter on nõudlusest sõltumatu. Kuna üldiselt toodetakse taastuvelektrit turuhinnast kõrgema hinnaga, kehtestati süsteem, mille alusel kohaldatakse taastuvelektri suhtes eritoetust. Taastuvelektrijaamade käitajatel (33) on õigus saada põhivõrguettevõtjatelt seadusega ettenähtud hüvitusmäära 20 aasta ning ka kasutuselevõtu aasta jooksul. Kõnealuse hüvitisega hõlmatakse nende kulud ja see on seetõttu turuhinnast kõrgem. Seepärast saavad nad oma toodetud elektri ühendada võrku olenemata börsihindadest (34).
(37)
Üldiselt ei müüda taastuvelektrit hulgimüügiturul otse, vaid kõigepealt ostavad põhivõrguettevõtjad seda seadusega ettenähtud hüvitusmäära eest. Põhivõrguettevõtjad vastutavad taastuvelektri turustamise eest elektribörside hetketurul, mis seega tekitab neile kahju. Need kulud maksab lõpuks kinni elektri lõpptarbija, kes maksab oma energiatarnijale eraldi EEG-tasu, mis seejärel edastatakse põhivõrguettevõtjatele. Rohkem kui 50 % taastuvelektrit (sh vähemalt 20 % päikese- või tuuleenergiast toodetud elektrit) ostvad energiatarnijad maksavad vähendatud EEG-tasu.
(38)
Taastuvelektrijaamade käitajatel on võimalik toodetud elektrit ka „otse turustada”. See tähendab, et taastuvelektrijaama käitaja võib loobuda seadusega ettenähtud hüvitisest ning valida võimaluse müüa elektrit otse hetketurul. Taastuvelektri suurte tootmiskulude tõttu ei ole otseturustus väljaspool seadusega ettenähtud tingimusi tavaliselt teostatav. Varem kasutati seda meetodit üksnes piiratud ulatuses sel juhul, kui ostjatel oli võimalik saada vabastus EEG-eritasust, kombineerides selleks teatava hulga otse tootjalt saadud taastuvelektrit tavapärastest energiaallikatest toodetud elektriga (35). 2012. aasta alguses jõustunud uue EEG-seadusega piirati selle erilise vabastuse võimalust, mis eeldatavasti vähendab sellist otseturustuse liiki (36).
(39)
Uues seaduses on „otseturustuse” uus võimalus, mis hõlmab taastuvelektri tootjatele sellise nn turupreemia maksmist, mis hõlmab nende kõrgemate kulude ja keskmise turuhinna vahet (edaspidi „turupreemia mudel”). Põhivõrguettevõtjate hinnangul on turupreemia mudeli kohase müümise osa 2012. aastal kõigist taastuvenergialiikidest kokku 15 % (37). Võib järeldada, et praegu ja lähitulevikus turustatakse kaugelt suurim osa taastuvelektrit seadusega ettenähtud maksekorra alusel ning põhivõrguettevõtjate kaudu. Subsideerimata otseturustus on vaid teisejärgulise tähtsusega.
(40)
Eespool nimetatud põhjustel on taastuvelektri tootmine ja esmamüük osa reguleeritud süsteemist, milles tootjad saavad hüvitist seadusega ettenähtud maksete alusel. Need tootjad ei ole konkurentsile avatud, kuna neil on võimalik tarnida oma toodetud taastuvelektrit, olenemata valitsevast turuhinnast. Elektritarne eelisõiguse tõttu saavad nad ka kõiki toodetud koguseid müüa. Seepärast ei saa järeldada, et taastuvelektri tootjate tegevus on konkurentsile avatud. Eespool öeldut arvesse võttes ei ole muid, nagu põhjenduses 6 loetletud, näitajaid vaja hinnata.
IV. JÄRELDUSED
(41)
Võttes arvesse eespool käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast ostjate täidetavat konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Saksamaa tavapärastest energiaallikatest elektri tootmise ja hulgimüügi puhul täidetuks.
(42)
Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei kohaldata direktiivi 2004/17/EÜ, kui ostjad sõlmivad lepingud tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi võimaldamiseks Saksamaal, ega ka juhul, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse sooritamiseks nimetatud geograafilises piirkonnas.
(43)
Sellele vaatamata ei saa pidada täidetuks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast ostjate täidetavat konkurentsile otsese avatuse tingimust seoses Saksamaal taastuvelektri tootmise ja esmamüügiga.
(44)
Kuna taastuvelektri tootmise ja esmamüügi suhtes kohaldatakse jätkuvalt direktiivi 2004/17/EÜ sätteid, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavate hankelepingute puhul kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ artiklit 9. See tähendab, et kui ostja osaleb „segahankes”, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, võetakse arvesse seda, milline on lepinguga kavandatud peamine tegevus. Sellise segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on taastuvelektri tootmise ja hulgimüügi toetamine, kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätteid. Kui objektiivselt on võimatu kindlaks teha, milline on lepinguga kavandatud peamine tegevus, sõlmitakse leping vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetes 2 ja 3 osutatud eeskirjadele. Käesolev otsus põhineb õiguslikul ja tegelikul olukorral 2011. aasta oktoobrist 2012. aasta veebruarini, nagu see ilmneb BDEW ja Saksa ametiasutuste esitatud teabest. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole enam täidetud direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused seoses tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügiga.
(45)
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata ostjate sõlmitavate selliste lepingute suhtes, mis on ette nähtud tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja esmamüügi võimaldamiseks Saksamaal.
Käesoleva otsuse tähenduses on tavapärastest energiaallikatest toodetud elekter selline elekter, mis ei kuulu EEG reguleerimisalasse. Lisaks sellele on EEG tähenduses ja selles sätestatud tingimustel „taastuvad energiaallikad” hüdroenergia (sh laineenergia, loodete energia, soolaenergia ja hoovuste energia), tuuleenergia, päikeseenergia, maasoojus, biomassi energia (sh biogaas, biometaan, prügilagaas, reoveegaas) ning biolagunevatest olme- ja tööstusjäätmetest saadud energia.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 24. aprill 2012