РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 248/2011 НА СЪВЕТА
от 9 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 812/2010 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита в отговор на жалба, подадена на 3 ноември 2009 г. (наричана по-долу „жалбата“) от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE, която понастоящем се нарича „GlassFibreEurope“) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка.
(3)
Припомня се, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки (наричано по-долу „разгласяване на временните мерки“), редица заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които предоставиха своите становища относно предварителните заключения. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(5)
Комисията продължи да търси информацията, която считаше за необходима за изготвянето на своите окончателни заключения. Освен проверките, посочени в съображение 11 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Saertex в Saerbeck, Германия - един от ползвателите на стъклени влакна, който оказа съдействие, като попълни въпросника за ползвателите.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временното мито, както това е преразгледано в съответствие с настоящия регламент (наричано по-долу „разгласяване на окончателните мерки“). Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си вследствие на това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание при необходимост.
1. Обхват на разследването: внос с произход от Малайзия, Тайван и Турция
(8)
Един производител износител заяви, че вносът на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Малайзия, Тайван и Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване. Според него изключването на тези държави е било дискриминационно, тъй като според предварителните заключения обемът на вноса от тези три държави не е бил незначителен и съществува prima facie доказателство за подбиване на цените.
(9)
В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че на етапа на откриване на процедурата нямаше prima facie доказателство за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, както се изисква в съответствие с член 5, параграф 2 от основния регламент, което да обосновава откриването на антидъмпингова процедура спрямо вноса от тези държави. Точно обратното, по отношение на обема на внос жалбоподателите са предоставили информация, че от 2004 г. нататък вносът и пазарният дял от други държави са намалели.
(10)
Що се отнася до Малайзия, Тайван и Турция, анализът на предварителния етап потвърди, че през разглеждания период вносът от Тайван и Турция е намалял (съответно от 2,0 % на 1,5 % и от 2,9 % на 2,5 %), докато вносът от Малайзия леко е нараснал (от 1,0 % на 1,7 %). Въпреки че обемът на този внос надвишава de minimis равнищата на внос, изисквани в съответствие с член 5, параграф 7 от основния регламент, не са изпълнени други изисквания, за да бъдат включени тези държави в разследването. По-специално не е получена информация, която да свидетелства за наличието на дъмпинг от страна на някоя от държавите. Поради това искането за включване на Малайзия, Тайван и Турция се отхвърля.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Припомня се, че, както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт, описан в известието за откриване на процедура, е следният: нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежда от нишки от стъклено влакно; и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем е включен в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(12)
Освен това, както се посочва в съображение 19 от регламента за временните мерки, беше решено преждите да бъдат временно считани за част от разглеждания продукт, въпреки че този въпрос бе предмет на допълнително разследване и обсъждане по време на окончателния етап.
1.1. Прежди
(13)
След разгласяване на временните мерки искането за изключване на преждите бе допълнително разследвано. В тази връзка се припомня, че преди да бъдат наложени временните мерки, бяха подадени множество изявления, в които се настояваше за изключване на преждите (вж. съображения 18 и 19 от регламента за временните мерки). Освен това след налагането на временни мерки бе получена значителна по обем допълнителна и по-подробна информация, изпратена от заинтересованите страни. Всички тези становища бяха подробно анализирани, както е обяснено по-долу.
(14)
Редица заинтересовани страни заявиха, че преждите следва да бъдат разграничени от останалите три основни вида на продукта, посочени в съображение 17 от регламента за временните мерки, тъй като: i) преждите имат различни физични и химични характеристики; ii) производственият процес при преждите и при останалите три основни вида на продукта е различен; и iii) преждите се използват за различни цели.
(15)
По отношение на аргументи i) и ii) бяха представени доказателства, свидетелстващи за отличителните характеристики между ровингите, нарязаните снопчета и матовете, от една страна, и преждите, от друга страна. По-конкретно, според информацията, матовете и нарязаните снопчета обикновено се правят от ровинги, а не от прежди. След разгласяването на окончателните мерки промишлеността на Съюза оспори това разделение, като заяви, че някои специални нарязани снопчета всъщност се правят от прежди. Въпреки това съществуването на някои специални нарязани снопчета, направени от прежди, не означава, че следва да се смята, че преждите следва да се разглеждат като попадащи в обхвата на определението на разглеждания продукт (вж. също съображение 20 по-долу).
(16)
Във връзка с първото твърдение относно различията по отношение на основни химични и физични характеристики една заинтересована страна представи изследване, изготвено от водещ научноизследователски институт. В изследването се прави сравнение inter alia на физичните и химичните характеристики на ровингите и преждите. След разгласяването на окончателните мерки бяха изразени известни резерви относно констатациите от това сравнение, вследствие на които някои ползватели на прежди направиха важни коментари. От тази информация може да се направи заключението, че основна химична съставка на ровингите, матовете и нарязаните снопчета е „силан“ - химичен свързващ агент, който улеснява абсорбирането на смола за матрици. Обикновено преждите не се правят с такъв химичен агент, а вместо него като смазка и защитен агент се добавя химично вещество на базата на нишестено-маслена смес (покритие за стъклени влакна), което прави преждата устойчива при тъкане на високи обороти. За разлика от ровингите, където свързващият агент помага за абсорбирането на смолата, покритието за стъклени влакна възпрепятства поемането на смолата. По отношение на основните химични характеристики бе установено също така, че суровината от стъкло за прежди има по-здрава структура и частиците ѝ са с по-еднакъв размер, отколкото суровината за останалите видове на продукта.
(17)
От гледна точка на физичните характеристики изглежда, че основните физически характеристики на преждите не са същите като тези на останалите видове на продукта. На първо място, общоприето е, че като цяло преждите са по-фин материал с много по-малък диаметър на влакното и много по-малка линейна плътност, отколкото ровингите. На второ място, преждите са единственият вид на продукта, при който има усукване (въпреки че съществуват и прежди без усукване).
(18)
Във връзка с второто твърдение относно разликите по отношение на производствения процес всички страни признават, че четирите основни вида на продукта се произвеждат от разтопено стъкло, съдържащо кварцов пясък, калцинирана сода, варовик, каолин и доломит, което се прекарва през топлоустойчиви корита от платина и родий с множество дупки („дюзи за екструдиране“), но има някои съществени разлики в производствения процес на преждите в сравнение с останалите продукти, които са предмет на разследването. На първо място, за производството на прежди са необходими по-голяма прецизност и постоянен контрол на температурата, както и приток на енергия, като се използват по-строги параметри за контрол (производителност на дюзите за екструдиране и т.н.). Тъй като дупките на дюзите за екструдиране са по-малки, произведеното количество е значително по-малко, отколкото при останалите продукти. Поради тази причина обикновено пещите се използват за производството или на прежди, или на ровинги - поради съображения от икономически характер производителите на стъклени влакна не редуват производството на тези два продукта на една и съща пещ. Друга разлика в производствения процес е, че след като преминат през дюзите за екструдиране, преждите се подлагат на усукване.
(19)
Във връзка с аргумента в подточка iii) относно разликите в приложенията бе установено, че различните химични характеристики на преждите в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете са свързани с различните предназначения на преждите. Въпреки че предварителното заключение беше, че „почти всички отделни видове на разглеждания продукт (…) основно се използват за едни и същи цели“, въз основа на становищата, получени след разгласяването на временните мерки, този въпрос бе допълнително разследван и бе установено, че ровингите, нарязаните снопчета и матовете се използват за подсилване на пластмасите в композитите, докато преждите се използват предимно за производството на много по-леки инженерингови материали с техническо приложение, като висококачествени изолация, защита и филтриране. Понякога преждите могат да бъдат подходящи и за подсилване, но само в много ограничени случаи, като дори тогава, предвид относително високата себестойност на преждите в сравнение с тази на ровингите, използването им в повечето случаи е малко вероятно поради съображения от икономически характер.
(20)
Предвид посочените по-горе разлики не е изненадващо, че и според пазара преждите се различават от останалите три продукта. Доклад за пазара, публикуван в независимо специализирано списание за композитни продукти, беше предоставен както от ползвателите, така и от промишлеността на Съюза. В доклада, който по никакъв начин не е свързан с настоящата антидъмпингова процедура, първо се обяснява, че поради съображения, свързани с производството и приложенията, следва да се направи разлика между прежди и ровинги. След това се прави подробен анализ на общия капацитет за производство на стъклени влакна за двете групи: i) за ровинги, нарязани снопчета и матове общо; и ii) за прежди (3).
(21)
Що се отнася до възможността за замяна на преждите с останалите основни видове на продукта, следва да се отбележи, че, както вече бе посочено в съображение 19 от регламента за временните мерки, това е възможно на теория, тъй като преждите могат да се използват в ограничен брой приложения вместо другите видове. След извършването на допълнителен анализ обаче Комисията установи, че на практика това съвсем не е икономически оправдана възможност заради значителната разлика в цената при производството на прежди в сравнение с цената при производството на останалите продукти, която може да се обясни с разликите в производствения процес, посочени в съображение 18 по-горе.
(22)
В жалбата, въз основа на която бе започнато настоящото разследване, изрично се посочва, че разглежданият продукт има една-единствена функция и следователно е предназначен за една-единствена цел или употреба, а именно подсилване на пластмасите в композитите. Въпреки това при посочения по-горе анализ бе установено, че разликите в производствения процес на прежди в сравнение с производствения процес на ровинги (и нарязани снопчета и матове) водят до съществени разлики в основните физични и химични характеристики предвид различните приложения на преждите, сред които и редица употреби, които не са свързани с композитен материал. Получените в тази връзка становища след разгласяването на окончателните мерки не бяха в състояние да променят това заключение.
(23)
Предвид горепосоченото искането за изключване на преждите поради различни физични и химични характеристики и различни употреби в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете се приема. Поради тази причина заключението е, че преждите следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, посочено в регламента за временните мерки. Следователно преждите окончателно се изключват от процедурата.
(24)
Следва също така да се отбележи, че заинтересована страна подаде искане за изключване на тънките прежди, но това вече няма значение предвид изключването на всички прежди от обхвата на продукта.
1.2. Тъкани ровинги
(25)
Една заинтересована страна поиска да бъдат изключени тъканите ровинги. Това искане се основаваше на твърдението, че тъканите ровинги следва да се третират според същия принцип като импрегнираните ровинги, тъй като продуктът вече не е ровинг, а по-скоро продукт надолу по веригата.
(26)
В тази връзка е важно да се припомни причината за изключването на някои импрегнирани ровинги. Някои ровинги и прежди действително бяха изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(27)
Що се отнася до тъканите ровинги, те не се разглеждат нито като промазани, нито като импрегнирани ровинги и имат загуба на маса при накаляване между 0,3 % и 0,13 %. Следователно те определено са различни продукти в сравнение с импрегнираните ровинги, които бяха изключени на предварителния етап. На второ място, бе установено, че тъканите ровинги, също като останалите ровинги, нарязаните снопчета и матовете, се използват предимно за подсилване на пластмасите в композитите. Следователно те без съмнение попадат в определението на обхвата на продукта, дадено както в жалбата, така и в известието за откриване на настоящата процедура и явно не съществуват причини, които да оправдават изключването им.
(28)
Следователно се заключава, че тъканите ровинги попадат ясно и недвусмислено в обхвата на продукта, предмет на настоящата процедура, и че искането те да бъдат изключени от този обхват не е подкрепено с достатъчно факти и трябва да бъде отхвърлено.
1.3. Заключение
(29)
Не бяха внесени други искания относно обхвата на продукта.
(30)
Предвид горепосоченото бе счетено за целесъобразно да се преразгледа определението на обхвата на продукта, посочено в регламента за временните мерки. Следователно разглежданият продукт се определя окончателно като нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата.
2. Сходен продукт
(31)
Поради отсъствието на искане или становище, свързано с този въпрос, и като се вземат предвид констатациите, съдържащи се в съображения 13-23 по-горе, заключенията в съображение 20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След публикуването на временните мерки един производител износител/една група от производители износители, на който/която не е предоставено ТДПИ, отново е изразил/а несъгласието си с отхвърлянето на неговото/нейното искане за ТДПИ. Този производител износител/тази група от производители износители обаче просто е повторил/а исканията си, направени на по-ранен етап от процедурата, без да е представил/а нови аргументи. Припомня се, че, както е обяснено в регламента за временните мерки, тези аргументи вече бяха подробно обсъдени в отделна кореспонденция с производителя износител/групата от производители износители.
(33)
Освен това след разгласяването на окончателните мерки този производител износител/тази група от производители износители обяви, че Комисията е пренебрегнала нови факти, които той/тя е представил/а. В тази връзка се отбелязва, че фактите, за които става въпрос, са били само представяне на няколко документа, подкрепящи аргумента за състава на борда на директорите на дружеството - аргумент, който вече е бил представен и във връзка с който е бил получен отговор. Следователно не са били представени нови факти, които да поставят под въпрос решението за отхвърляне на искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители.
(34)
Вследствие на това предварителните заключения относно искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители се потвърждават окончателно.
(35)
Поради отсъствието на други становища съдържанието на съображения 21-29 от регламента за временните мерки относно свързаните с ТДПИ констатации се потвърждава окончателно.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
След разгласяването на временните мерки същият производител износител/същата група от производители износители, който/която коментира решението за ТДПИ, изрази несъгласие и с отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ. Според него/нея Комисията не е предоставила достатъчно доводи за отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ.
(37)
В тази връзка отново се посочва, че, както е посочено в съображение 26 от регламента за временните мерки в частта за ТДИП, по-голямата част от директорите от съвета на директорите на това дружество са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Следователно не би могло да се изключи значително вмешателство от страна на държавата в процеса на вземане на решения на този производител износител.
(38)
Вследствие на това за този производител износител беше потвърдено, че след като той не е успял да докаже, че е независим от държавата в достатъчна степен, той не е изпълнил критериите по член 9, параграф 5 от основния регламент и поради тази причина искането му за ИТ трябва да бъде отхвърлено.
(39)
След разгласяването на окончателните мерки посоченият по-горе производител износител и другите производители износители, на които не бе предоставено ИТ, обявиха, че решението за отхвърляне на искането им за ИТ не е в съответствие с доклада на специализираната група на СТО по спор DS 397 относно налагането на окончателни антидъмпингови мерки върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китайската народна република. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченият по-горе доклад на специализираната група все още не е окончателен, тъй като не е приет от Органа за уреждане на спорове. Освен това не е изтекъл срокът за внасяне на възражения срещу доклада на специализираната група. Следователно това твърдение се отхвърля.
(40)
Вследствие на това и поради отсъствието на други становища относно ИТ съдържанието на съображения 30-33 от регламента за временните мерки се потвърждава окончателно и се прави окончателното заключение, че ИТ не следва да се предоставя на нито един/една от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е било отказано ТДПИ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ
(41)
След разгласяването на временните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ, обяви, че за онези видове на разглеждания продукт, които не се продават в представителни количества на вътрешния пазар (или изобщо не се продават), нормалната стойност на сходния продукт следва да бъде изчислена въз основа на конструираната нормална стойност, а не както направи Комисията на предварителния етап - като използва за нормалната стойност представителни цени на вътрешния пазар на много сходни видове (които бяха надлежно коригирани).
(42)
Искането бе прието, вследствие на което нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена въз основа на производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличието на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от рентабилните операции на вътрешния пазар по вид на продукта за всички разглеждани видове на продукта (тъй като всички продажби на тези видове на продукта на вътрешния пазар бяха определени за рентабилни, изискването за теста, посочен в член 2, параграф 4, бе ясно изпълнено). При отсъствието на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба. За един вид на продукта, за който не бяха предоставени производствени разходи, бе използвана конструираната нормална стойност на много сходен вид.
(43)
След това за останалите видове на продукта бе проверено дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент и както е описано в съображения 37-40 от регламента за временните мерки.
(44)
По-нататъшното разследване установи, че рентабилните продажби на едва няколко сравними вида на продукта са били над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар могат да бъдат използвани за изчисляването на средната цена на нормалната стойност за тези видове на продукта. За останалите видове са били използвани само рентабилните продажби.
(45)
След разгласяването на окончателните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която бе предоставено ТДПИ, заяви, че описаната в съображение 42 по-горе методология за конструиране на нормалната стойност на непредставителните видове на продукта, а именно като се използва печалбата от рентабилните операции на съответните видове на продукта, би била в противоречие с буква от член 2, параграф 6 от основния регламент. Той/тя изтъкна също така, че стандартна практика при конструирането на нормалната стойност за определен вид на продукта е да се използва средната печалба от всички рентабилни операции на всички видове на продукта и че всяка промяна на тази практика ще наруши принципа на правна сигурност.
(46)
Следва да се отбележи, че описаната в съображение 42 методология е в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, съгласно който размерът на печалбата следва да се определя на основата на действителните данни за продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от износителя или производителя. Използването на думите „на сходен продукт“ не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове, когато това е целесъобразно. Освен това съгласно действащата съдебна практика на СТО (4) действителният марж на печалба, изчислен за операциите при обичайни търговски условия на онези видове на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, не може да бъде пренебрегнат. В действителност производителят износител/групата от производители износители не е доказал/а, че за операциите на видовете на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, следва да се смята, че не са осъществени при обичайни търговски условия. Накрая следва да се отбележи, че описаната по-горе методика е справедлива. В действителност, когато маржът на печалба от продажбите на съответния вид на продукта, извършени при обичайни търговски условия, е по-нисък от среднопретеглената печалба за продажбите на всички видове на продукта, извършени при обичайни търговски условия, за конструирането на нормалната стойност се използва по-ниският марж на печалба на съответния вид на продукта. Поради това искането се отхвърля.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) Държава аналог
(47)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Турция не трябва да се използва като държава аналог и предложи за тази цел да се използва Малайзия. Това становище не бе подкрепено с допълнителни доводи, вследствие на което не бе взето предвид.
(48)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта, предмет на разследването (вж. по-горе), фактът, че в Турция не се произвеждат прежди, вече не пречи Турция да бъде избрана за държава аналог, тъй като няма да бъде нужно да се конструира нормална стойност за никой от разследваните видове на продукта (вж. също съображения 50 и 51 по-долу).
(49)
Като се има предвид посоченото по-горе, окончателно се прави заключението, че Турция следва да се използва за държава аналог в тази процедура.
б) Определяне на нормалната стойност
(50)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че нормалната стойност на сходния продукт в Турция може да не е точна, тъй като структурата на разходите на турското съдействащо дружество е неточна. При разследването действително бе установено, че съдействащото дружество в Турция има значителни финансови разходи, които може да доведат до неточности при изчисляването на нормалната стойност, особено когато тя е конструирана.
(51)
Следователно, за да се избегнат каквото и да било неточности в изчисляването, бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това групиране доведе до по-голяма съпоставимост по отношение на обема на продажбите между разглеждания продукт и турския сходен продукт и позволи да се използват действителните цени, а не конструираната нормална стойност, при която трябва да се използват разходите за реализация, както и общите и административните разходи (които евентуално могат да бъдат неточни поради финансовите разходи).
4. Експортна цена и сравнение на цените
(52)
Поради отсъствието на становища съдържанието на съображения 48-50 от регламента за временните мерки относно определянето на експортна цена и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
5. Дъмпингови маржове
(53)
При отсъствието на становища съдържанието на съображения 51-54 от регламента за временните мерки относно общата методология за изчисляване на дъмпинговите маржове се потвърждава окончателно.
(54)
Предвид посочените по-горе изменения при изчисляването на нормалните стойности и след коригиране на някои грешки в изчисленията размерът на окончателно определения дъмпинг, изразен като процент от нетната цена CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Таблица 1
Дъмпингови маржове
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Други съдействащи дружества
29,7 %
Д. ВРЕДА
(55)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта (вж. съображения 13-23 по-горе) анализът на вредата трябваше да бъде адаптиран към останалите три основни вида на продукта: ровинги, нарязани снопчета и матове. За тази цел бе необходимо да се преразгледат някои показатели за вреда, обемът на дъмпинговия внос, изчисляването на подбиването на цените и нивото на отстраняване на вредата.
1. Промишленост на Съюза
(56)
По отношение на определението за промишлеността на Съюза и представителността на извадката от производители от Съюза не бяха получени нови становища или искания. Като се има предвид това, а и фактът, че видът на продукта, изключен от неговия обхват, а именно преждите, представлява ограничен дял от производството и продажбите на производителите от Съюза, заключенията в съображения 56-58 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(57)
По отношение на потреблението на Съюза следва да се отбележи, че, както е посочено в съображение 55 по-горе, изключването на единия от четирите основни вида на продукта, а именно преждите, от неговия обхват доведе до преразглеждане на обема на потреблението на Съюза.
(58)
С оглед на посоченото по-горе преразглеждане общото потребление на Съюза през разглеждания период се разви по показания по-долу начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
903 351
944 137
937 373
697 128
Индекс
100
105
104
77
(59)
Показаната по-горе тенденция по отношение на потреблението е сходна с тенденцията, наблюдавана при продукта, предмет на разследването, определен в регламента за временните мерки, а именно увеличение с около 5 % през периода 2007-2008 г., последвано от значителен спад - с 23 % по време на РП в сравнение с 2006 г.
3. Внос от засегнатата държава
(60)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани.
(61)
Една заинтересована страна заяви, че вносът от КНР, идващ от производители, свързани с промишлеността на Съюза, е трябвало да бъде изключен от разглеждания внос.
(62)
В тази връзка на първо място се припомня, че, както вече бе посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, по време на РП обемът на вноса от КНР на включените в представителната извадка производители е представлявал по-малко от 4 % от общия внос от КНР. След изключването на преждите от обхвата на продукта положението продължава да е същото.
(63)
Като се има предвид, че само двама производители от Съюза са внасяли разглеждания продукт от КНР през РП, точният обем на този внос не може да бъде оповестен от съображения за поверителност. Във всеки случай, дори количеството на този внос да се приспадне за всяка година от разглеждания период, тенденцията по отношение на обема на вноса и на пазарните дялове щеше да остане до голяма степен непроменена. Пазарният дял на дъмпинговия внос щеше да бъде по-нисък, но само с по-малко от един процентен пункт за всяка година от разглеждания период, което нямаше да се отрази на общата тенденция през разглеждания период.
(64)
След изключването на преждите преразгледаните данни за вноса са следните:
a) Обеми
Таблица 3
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
71 061
110 641
132 023
98 723
Индекс
100
156
186
139
б) Пазарен дял
Таблица 4
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Индекс
100
149
179
180
(65)
След тези промени тенденциите, наблюдавани на предварителния етап по отношение на обема на вноса на разглеждания продукт, се измениха донякъде. Въпреки това увеличаването на обема на вноса както като абсолютна, така и като относителна стойност продължава да бъде съществено. Този внос се е увеличил много бързо през разглеждания период, и по-специално между 2006 и 2008 г. (с 86 %), след което вносът от Китай е намалял заради общия спад в търсенето. Въпреки това пазарният дял на този внос е продължил да нараства между 2008 г. и РП, като за целия период се е увеличил с 6,3 процентни пункта.
в) Динамика на цените
(66)
След изключването на преждите средната цена CIF на вноса на разглеждания продукт намаля значително (с около 3 %):
Таблица 5
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
901
907
945
909
Индекс
100
101
105
101
(67)
Въпреки това таблицата по-горе показва, че тенденцията на значително стабилни цени по време на разглеждания период не се е променила, вследствие на което заключението относно тенденцията при цените на този внос, посочено в регламента за временните мерки, може да бъде потвърдено.
г) Подбиване на цените
(68)
Що се отнася до изчисляването на подбиването на цените, временните маржове трябваше да бъдат преразгледани, тъй като поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо съответните продажби да не бъдат включвани при изчисляването на вредата.
(69)
Освен това, както това бе направено по отношение на дъмпинговия аспект на разследването (вж. съображения 50 и 51 по-горе), бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това доведе до увеличаване на обема на вноса от Китай, включен в сравнението с продажбите на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, като по този начин бе постигната по-голяма представителност на изчисленията, свързани с подбиването.
(70)
Накрая бяха направени корекции, за да се вземат предвид разходите след вноса, с оглед на това, че тези разходи са неизбежни за продажбата на разглеждания продукт.
(71)
Вследствие на промените при изчисляването на подбиването на цените, дължащи се на i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, преразгледаните маржове на подбиване възлизат на 18,2 %, като средното подбиване на цените е 10,9 %. Посочените по-горе промени бяха приложени и при изчисляване на нивото на отстраняване на вредата - вж. съображение 134 от настоящия регламент.
(72)
Освен посочените по-горе промени и при отсъствието на други искания или становища, заключенията в съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Преразглеждане на показателите за вредата вследствие на изключването на преждите
(73)
Поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо да се направи корекция на някои таблици от раздел Г.4 от регламента за временните мерки. Освен това трябваше да бъде направена несъществена корекция в данните за продажбите на един от включените в представителната извадка производители. Следва да се отбележи, че присъствието на преждите в производството и продажбите на включените в представителната извадка производители бе относително ограничено. Следователно най-засегнати от тези корекции бяха показателите въз основа на всички производители от Съюза (обем на продажбите и пазарен дял). Средните продажни цени на включените в представителната извадка производители също бяха засегнати, но в по-ограничена степен. Въпреки това и за тези показатели наблюдаваните тенденции продължават да бъдат до голяма степен непроменени в сравнение с констатациите в регламента за временните мерки, както се вижда от таблиците по-долу. Като се има предвид ограниченото присъствие на прежди в представителната извадка на производителите, финансовите показатели (рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и инвестиции) не са засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта. С цел постигането на прозрачност всички таблици относно показателите за вредата, посочени в раздел Г.4 от регламента за временните мерки, са дадени по-долу, включително тези, в които няма промени.
(74)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен обема на производството на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2008 г. и РП), заключението в съображение 67 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
488 335
503 711
498 739
310 257
Индекс
100
103
102
64
(75)
Като цяло изключването на преждите доведе до понижаване на цифрите за производствения капацитет на промишлеността на Съюза, но това не се отрази на тенденцията и на използването на капацитета. Следователно заключението в съображение 69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
567 067
567 822
580 705
506 509
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(76)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен движението в складовите наличности на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2007 г., 2008 г. и РП), заключението в съображение 70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 8
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
87 603
72 282
122 926
81 485
Индекс
100
83
140
93
(77)
Въпреки че в сравнение с обема на продажбите, посочен в регламента за временните мерки, спадът на този обем от 2006 г. нататък е с 1 % по-голям през 2007 и 2008 г. и с 3 % по-малък през РП, обемът на продажбите е намалял с 27 % по време на разглеждания период и следователно заключенията в съображения 71 и 72 се потвърждават.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
689 541
683 861
654 956
501 519
Индекс
100
99
95
73
(78)
След изключването на преждите от обхвата на продукта пазарният дял на промишлеността на Съюза в ЕС намаля от 76,3 % на 71,9 % (в сравнение със спада от 75,1 % на 69,5 %). Следователно заключенията в съображение 73 от регламента за временните мерки относно пазарния дял на промишлеността на Съюза се потвърждават.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Индекс
100
95
92
94
(79)
Що се отнася до средните продажни цени, изключването на преждите от обхвата на продукта доведе до малко по-ниски средни продажни цени като цяло. Тази тенденция обаче е идентична с тенденцията при продажните цени, описана в регламента за временните мерки (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 74 от посочения регламент се потвърждават.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
EUR/тон
1 163
1 154
1 181
1 147
Индекс
100
99
102
99
(80)
Данните за заетостта на производителите от Съюза бяха коригирани, за да се изключи производството на прежди. Заради относително лекия спад в цифрите тенденцията остана непроменена (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 75 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 050
3 851
3 676
3 275
Индекс
100
95
91
81
(81)
Производителността на промишлеността на Съюза не бе засегната от изключването на преждите, вследствие на което заключенията в съображение 76 от регламента за временните мерки могат да бъдат потвърдени.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
(82)
Както вече бе посочено в съображение 73 по-горе, като се има предвид ограниченото присъствие на преждите в представителната извадка на производителите, изброените по-долу финансови показатели не се повлияха от изключването на преждите от обхвата на продукта.
(83)
Разходите за труд в смисъл на средни годишни заплати не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 77 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 14
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
(84)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображения 78-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 15
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като процент от оборота)
0,3
4,7
3,5
-15,0
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Паричният поток на промишлеността на Съюза остана непроменен след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключението в съображение 83 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 16
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (в евро)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(86)
Равнището на инвестициите на промишлеността на Съюза остана непроменено след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 85 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 17
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
4.2. Коментари, получени след разгласяването на предварителните констатации
(87)
Една заинтересована страна заяви, че Комисията е трябвало да направи анализ на вредата (а също и на причинно-следствената връзка) на база сегмент, т.е. за всеки от основните видове на продукта поотделно. Тази страна смята, че основните видове на продукта са прекалено различни един от друг, за да могат да бъдат анализирани като цяло.
(88)
На първо място следва да се припомни, че заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за разглеждания продукт и за сходния продукт като цяло. Ако има искания, свързани с определението на разглеждания продукт, те следва да се анализират в този контекст, а не да водят до отделен анализ на вредата в зависимост от различните видове на продукта, които са предмет на разследването. Както бе посочено в съображения 13-23 по-горе, обхватът на продукта, предмет на настоящото разследване, беше променен на окончателния етап от разследването, като преждите бяха изключени. Заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за новоопределения разглеждан продукт и за сходния продукт като цяло. Поради тези причини посоченото по-горе искане не може да се приеме.
(89)
Същата заинтересована страна обяви, че представените за промишлеността на Съюза данни не са последователни. По-конкретно тази страна смята, че Комисията греши, като в някои случаи предоставя данни от цялата промишленост на Съюза, а в други използва само проверените данни от включените в представителната извадка производители.
(90)
По отношение на това искане на първо място следва да се отбележи, че изготвянето на представителна извадка е процедура, която е изрично предвидена в член 17 от основния регламент и която се използва в случаите, когато е невъзможно да се проведе подробно разследване на някои групи икономически оператори. Смята се, че изготвената извадка на производители на Съюза е представителна за цялата промишленост на Съюза, а и заинтересованите страни не са подавали мотивирани искания, в които да се твърди обратното. Поради това, както вече бе посочено в съображение 66 от регламента за временните мерки, всички показатели за вредата, с изключение на тези относно обема на продажбите и пазарния дял, са изготвени въз основа на информацията, събрана и проверена на място при производителите от Съюза, които са включени в представителната извадка. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, която обхваща всички производители от Съюза, бе необходимо условие, за да се изчисли потреблението на Съюза, като на свой ред и обемът на продажбите, и потреблението на Съюза бяха необходими за определяне на пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(91)
Друга заинтересована страна заяви, че вносът от КНР от производители, свързани с включените в представителната извадка производители от Съюза, както е посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, е трябвало да бъде добавен към продажбите на съответните производители.
(92)
Като се има предвид, че съответните производители от Съюза само препродават въпросните продукти, добавянето на този внос към техния обем на продажбите би изкривило картината и поради тази причина не е оправдано. Във всеки случай, както това бе вече посочено в съображения 62 и 63 по-горе, обемът на този внос е ограничен. Както се посочва в същите съображения, пазарните дялове също ще бъдат засегнати само в минимална степен, като и тенденциите по отношение на свързаните с тях показатели за вредата няма да се променят.
(93)
Една заинтересована страна посочи, че Комисията не е обяснила защо продажбите за собствено потребление са били включени в данните за продажбите на промишлеността на Съюза. Според нея Комисията е трябвало да направи анализ на пазара за собствено потребление отделно от свободния пазар.
(94)
В тази връзка е важно да се подчертае, че продажбите за собствено потребление бяха включени в анализа на обема на продажбите и на пазарния дял на промишлеността на Съюза, тъй като бе установено, че тези продажби се конкурират с вноса. При разследването действително бе установено, че количествата, използвани за собствено потребление от съответните дружества в Съюза, по принцип могат да бъдат заместени от закупени стъклени влакна, например ако пазарни обстоятелства и/или финансови съображения предизвикат подобна промяна. Поради тази причина те бяха включени в анализа на пазара на Съюза. Във всеки случай, дори и продажбите за собствено потребление да бъдат изключени от анализа, това няма да промени съществено тенденциите по отношение на продажбите.
(95)
Промишлеността на Съюза оспори средните продажни цени в Съюза, прилагани от промишлеността на Съюза, така както са обобщени в таблица 10 от регламента за временните мерки. Тя смята, че е допусната грешка при изчисляването и твърди, че в действителност понижаването на продажните цени през разглеждания период е било по-голямо от посочените 2 %. Предвид това твърдение изчисляването на средните продажни цени в Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза бе преразгледано. Изчисляването бе извършено въз основа на проверените продажни цени и бе установено, че то е вярно. Въпреки това, като се има предвид изключването на преждите от обхвата на продукта, средните продажни цени трябваше да бъдат преизчислени, като се изключат преждите, като преизчислените средни цени са посочени в таблица 11 по-горе.
(96)
Двама от включените в представителната извадка производители оспориха някои от корекциите, внесени в представените от тях данни за рентабилността. Оспорените корекции бяха свързани с вътрешнокорпоративни трансфери, с промени в счетоводството и с други необичайни елементи, които според Комисията ненужно изкривяват съответно получените данни за печалбата. Корекциите бяха оспорени, тъй като съответните производители считат, че вследствие на корекциите не са отразени значителни разходи, които все пак са били направени и които в някои случаи дори биха могли да са свързани с дъмпинговия внос. Корекциите, внесени в данните за рентабилността на двете дружества, бяха преразгледани и за тях отново бе установено, че са обосновани. Поради това искането бе отхвърлено.
(97)
Поради отсъствието на други искания или становища и като се имат предвид промените, посочени в съображения 55-80 по-горе, заключенията в съображения 66-86 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5. Заключение относно вредата
(98)
Поради отсъствието на други искания или становища заключенията в съображения 87-89 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(99)
Някои страни отново заявиха, че като се имат предвид обемът и цените на вноса от КНР, няма причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и разглеждания внос. По-конкретно отново бе посочено, че като цяло средната цена на този внос се е запазила стабилна през разглеждания период и че промишлеността на Съюза е успяла да поддържа рентабилността на равнища, които са близки до посочената целева печалба през 2007 и 2008 г., когато обемът на вноса от Китай се е увеличил най-много.
(100)
В съображения 94 и 95 от регламента за временните мерки вече се съдържаше отговор на тези твърдения и тези съображения се потвърждават. Освен това, както вече бе посочено в съображение 107 от регламента за временните мерки, не може да се направи заключението, че причинно-следствената връзка е нарушена, единствено въз основа на това как са се изменили ограничен брой показатели за вредата, които са били наблюдавани за ограничено време от разглеждания период; точно обратното, необходимо е да се направи оценка на цялостното изменение на всички показатели за вредата през целия разглеждан период. Според предварителния анализ вносът на разглеждания продукт е предизвикал спад на цените на пазара на Съюза през разглеждания период и доста е подбил продажните цени на промишлеността на Съюза през разследвания период. Поради това промишлеността на Съюза не е съумяла да достигне необходимите равнища на рентабилност, дори когато търсенето е било относително високо, както през 2007 и 2008 г. Освен това пазарният дял, който заема вносът от КНР, постоянно е нараствал, и най-вече през 2007 г., когато пазарът на стъклени влакна в ЕС нарасна значително. Тази агресивна стратегия на увеличаване на пазарния дял чрез постоянно продаване на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, не доведе до сериозно влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза преди РП само благодарение на относително високото ниво на потребление на Съюза, което смекчи последиците от вредоносния дъмпинг. Въпреки това развитията през РП потвърждават, че при влошаване на пазарните условия съществената вреда, причинена от дъмпинговия внос, веднага се проявява с пълна сила. Поради това твърденията в съображение 99 по-горе се отхвърлят.
2. Въздействие на други фактори
(101)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани, както следва:
Таблица 18
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 945
28 834
35 396
24 980
Пазарен дял (%)
3,9
3,0
3,8
3,6
Средна цена/тон (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 946
24 928
20 511
18 523
Пазарен дял (%)
3,2
2,6
2,2
2,6
Средна цена/тон (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
САЩ
Обеми (в тонове)
16 757
15 821
12 145
8 726
Пазарен дял (%)
1,8
1,7
1,3
1,2
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 118
12 601
Пазарен дял (%)
1,1
2,7
3,7
1,8
Средна цена/тон (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
9 043
9 919
8 791
6 996
Пазарен дял (%)
1,0
1,0
0,9
1,0
Средна цена/тон (EUR)
928
925
928
854
Индия
Обеми (в тонове)
4 363
11 227
3 741
5 353
Пазарен дял (%)
0,5
1,2
0,4
0,8
Средна цена/тон (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Република Корея
Обеми (в тонове)
6 277
4 845
13 918
5 112
Пазарен дял (%)
0,7
0,5
1,5
0,7
Средна цена/тон (EUR)
1 037
1 109
886
999
Япония
Обеми (в тонове)
21 142
9 498
9 949
3 710
Пазарен дял (%)
2,3
1,0
1,1
0,5
Средна цена/тон (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Мексико
Обеми (в тонове)
1 017
2 977
1 803
1 763
Пазарен дял (%)
0,1
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
364
729
977
1 033
Канада
Обеми (в тонове)
3 930
3 096
2 123
2 029
Пазарен дял (%)
0,4
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Други държави
Обеми (в тонове)
6 787
12 923
6 899
7 092
Пазарен дял (%)
0,7
1,4
0,7
1,0
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
С изключение на обемите на вноса от САЩ и от Тайван, които са спаднали с около 35 % (РП) в сравнение с обемите, посочен в таблица 17 от регламента за временните мерки, изключването на преждите повлия на вноса от други държави само в много малка степен.
(103)
Редица заинтересовани страни отново изтъкнаха, че вреда на промишлеността на Съюза е нанесла по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, или казано по друг начин, че икономическата криза е основната причина за вредата, докато вносът от КНР е в най-лошия случай не повече от втори, допълнителен фактор. В този смисъл бе заявено, че съществува взаимосвързаност между потреблението и рентабилността и че рентабилността се е влошила едва когато търсенето се е понижило. Същевременно бе посочено, че не съществува взаимосвързаност между пазарния дял в ЕС, продажните цени и рентабилността на промишлеността на Съюза, от една страна, и пазарния дял в ЕС и продажните цени на вноса от Китай, от друга страна. Също така бе заявено, че Комисията не е направила правилна оценка на вредоносното въздействие на спада на потреблението в ЕС и по този начин е действала в нарушение на член 3, параграф 7 от основния регламент.
(104)
Първата част от посоченото по-горе твърдение бе подробно разгледана в съображения 99-102 от регламента за временните мерки. Въздействието на икономическата криза върху вредата действително бе разгледано и в съображение 101 от регламента за временните мерки се признава, че икономическият спад и свиването а търсенето са се отразили отрицателно на състоянието на промишлеността на Съюза и че са увеличили вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Това обаче не намалява ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от Китай върху пазара на Съюза през разглеждания период. С други думи, икономическата криза през РП е допринесла за засилването на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, но във всички случаи вносът от КНР е нанесъл вредата, която се смята за съществена по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент. Следователно това твърдение бе отхвърлено.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(105)
Нито едно от твърденията, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от КНР, е от такова естество, че да се наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Предвид горепосоченото и поради отсъствието на други становища, които все още да не са били разгледани, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от КНР е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(106)
Заключенията относно причинно-следствената връзка, обобщени в съображения 117-119 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички твърдения, които имат отношение към интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Жалбоподателите отново изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки е от основно значение, за да може промишлеността на Съюза да продължи да бъде жизнеспособна и да функционира и за в бъдеще, тъй като ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР, е засегнала сериозно продажбите, рентабилността и способността за инвестиране на промишлеността на Съюза. Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 122-126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(109)
Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Интерес на ползвателите
(110)
След налагането на временните мерки редица ползватели и асоциации на ползватели, които не бяха изразили становище по време на предварителния етап, заявиха своя интерес и изразиха становища.
(111)
Много ползватели изразиха същите общи становища по някои от въпросите, които вече бяха анализирани в регламента за временните мерки, без да предоставят нова информация за тях или допълнителни доказателства в подкрепа на твърденията си. По други въпроси обаче бе получена нова информация, която впоследствие бе анализирана.
(112)
Редица заинтересовани страни заявиха, че оказаното от ползвателите съдействие не е представително за сложността на сектора и че повечето ползватели са малки или средни дружества, чието положение и гледна точка не са били взети под внимание при анализа на интереса на Съюза.
(113)
В тази връзка на първи място следва да се припомни, че 13 ползватели попълниха въпросник, а няколко други представиха в допълнение и становища. Освен това редица асоциации, действащи от името на ползватели, представиха становища. Също така много от тези заинтересовани страни представиха вижданията си по време на изслушване. След коригиране на броя поради изключването на преждите от обхвата на продукта оказалите съдействие ползватели представляваха около 24 % от вноса на разглеждания продукт. Такова ниво на съдействие се смята за представително.
(114)
Въпреки това се признава, че повечето ползватели, попълнили предназначения за тях въпросник, са по-скоро големи по размер дружества. В това отношение Комисията е зависима от съдействието, което ѝ е било оказано в крайна сметка. Въпреки това се смята, че благодарение на съдействието, оказано от няколко асоциации (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), тревогите на малките и средните дружества са били изразени и са били взети под внимание.
(115)
Редица ползватели и една асоциация оспориха направената в съображение 130 от регламента за временните мерки оценка на Комисията относно броя на заетите лица в промишления сектор, който е ползвател на стъклени влакна. В тази връзка следва да се припомни, че в съображение 130 от регламента за временните мерки Комисията оценява общия брой на работещите в цялата промишленост надолу по веригата на промишлеността на Съюза, съставена от дружества, използващи продукти от стъклено влакно, включително производството на продукти надолу по веригата, на приблизително 50 000 до 75 000 души. Според посочените по-горе заинтересовани страни този брой може да достигне общо 200 000 до 250 000 души и от тях бе поискано да обосноват тези оценки. Въпреки че една асоциация (European Boating Industry) представи известни данни в подкрепа на тази оценка, свързани със сектора на строенето на лодки, не бяха представени убедителни доказателства, чрез които да се установи връзка между тези данни за заетостта и разглеждания продукт и сходния продукт.
(116)
Във всеки случай установяването на интереса на ползвателите на стъклени влакна въз основа на такива общи данни, които включват общия брой на заетите лица на всички равнища надолу по веригата на промишлеността на Съюза, включително подразделенията на мултинационални дружества, които нямат никаква връзка с продуктите от стъклено влакно, ще засегне сериозно правдоподобността на анализа на интереса на Съюза.
(117)
Следва също така да се припомни, че, както е посочено в съображение 130 от регламента за временните мерки, според Комисията броят на заетите лица в подразделенията, ползватели на стъклени влакна, на онези дружества, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, е бил около 27 000 души. Тази оценка е изготвена въз основа на подробните данни, които ползвателите са представили в отговорите си на въпросника конкретно за заетостта на Съюза в тези подразделения. Тя е получена, като тези цифри са събрани и екстраполирани към целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП. Екстраполирането е въз основа на дела на съдействащите ползватели по отношение на целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП.
(118)
Накрая, в тази връзка следва също така да се отбележи, че вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта посочената по-горе оценка трябваше да бъде преразгледана. В резултат на преразглеждането заетостта бе изчислена на около 22 000 души.
3.1. Въздействие на произтичащите от митата разходи върху рентабилността на ползвателите
(119)
Редица ползватели заявиха, че в съображения 132-136 от регламента за временните мерки Комисията е подценила въздействието на временното антидъмпингово мито върху рентабилността, а оттам и върху жизнеспособността на европейския промишлен отрасъл с ползватели. Според тях действителното въздействие е много по-голямо, като нивото на временното мито е застрашило съществуването на много от тези предприятия в Съюза.
(120)
В тази връзка е важно да се отбележи, че икономическата оценка в регламента за временните мерки бе направена въз основа на икономическите данни, предоставени от ползвателите, оказали съдействие при разследването. В действителност това бе единствената налична информация по въпроса, която можеше да бъде проверена. Голям брой ползватели разкритикуваха оценката, но само един от тях предостави допълнителна информация, която би могла да се използва за изготвянето на по-точен анализ. Във всеки случай въпросната страна е ползвател на прежди и подадената от нея информация в крайна сметка не бе използвана при анализа на въздействието на разходите.
(121)
Направени бяха допълнителни заявления, според които въздействието върху малките и средните ползватели е по-голямо от посоченото. Въпреки това тези ползватели не оказаха пълно съдействие и конкретните доказателства, които бяха предоставени по този въпрос, бяха малко. Сред оказалите съдействие ползватели действително има няколко мултинационални дружества, по отношение на които отражението на митата вероятно е по-ограничено. Въпреки това, за да се изключи този изкривяващ ефект при изчисляването, на окончателния етап Комисията определи какво е средното въздействие върху разходите само за използващото стъклени влакна подразделение на съдействащите ползватели вместо на целите дружества - вж. съображение 123 по-долу.
(122)
Вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта оценката, направена на предварителния етап, трябваше да бъде преразгледана, като от анализа се изключват дружествата, използващи прежди. Освен това в оценката трябваше да бъдат внесени допълнителни изменения във връзка с нивата на митата, които следва да бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(123)
Предвид посочените по-горе преразглеждания изчисленото въздействие на митото върху промишления отрасъл с ползватели ще бъде средно едва около 0,5 до 2,3 процентни пункта от печалбата на използващите стъклени влакна подразделения на ползвателите. Следователно въздействието ще се окаже много по-слабо от очакваното на предварителния етап, а може би дори и незначително, тъй като е малко вероятно слабо повишаване на себестойността като това, което евентуално ще бъде предизвикано от предварително наложените митнически ставки, да не може да бъде прехвърлено изцяло или поне частично.
(124)
Действително, що се отнася до способността за прехвърляне на повишаването на себестойността, от жалбоподателя бе получена информация във връзка с промените в себестойността на смолите - друг важен разход за ползвателите, който понякога представлява дори по-голямата част от себестойността на композитните крайни продукти. Според тази информация, ако продажната цена на стъклените влакна (себестойността за ползвателите) се е запазила стабилна за много дълъг период от време, то за същия период себестойността на смолите се е увеличила двойно. От края на 2009 г. увеличаването на цените на смолите отново ще е съществено. Въпреки това значително повишаване на цената ползвателите продължиха да купуват тази основна суровина и да продават крайните си продукти, като същевременно продължиха да са конкурентоспособни. Следователно има вероятност те да са успели да прехвърлят поне част от повишаването на себестойността върху клиентите си. Ако такова значително повишаване на себестойността може (отчасти) да бъде прехвърлено върху клиентите, няма причина това да не може да бъде направено и с антидъмпинговото мито върху стъклените влакна на нивото на отстраняване на вредата.
(125)
Някои страни изтъкнаха, че ползвателите, сред които и групи на световно равнище, преместват или ще преместят производството си извън Съюза, което може да доведе до изгубването на работни места сред ползвателите от Съюза; това може да има отражение и върху клиентите на ползвателите, както и върху производителите на пластмаси, които също доставят материали на ползвателите на стъклени влакна, произвеждащи композитни материали. Това обаче е възможна последица от налагането на мита върху който и да е междинен продукт, а не само върху стъклените влакна. Ползвателите надолу по веригата могат също така да кандидатстват за закрила в рамките на антидъмпинговата процедура, както това вече се случи за мрежестите тъкани от стъклени влакна. Във всеки случай изтъкването на всяко подобно въздействие ще се окаже много ограничено поради нивата на митата, които ще бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(126)
Предвид посоченото по-горе може да се направи заключението, че оцеляването на нито един от ползвателите, оказали съдействие при разследването и представили икономически данни, които Комисията е успяла да разгледа, не е застрашено вследствие на увеличаването на разходите, предизвикано от предложените мерки.
3.2. Сигурност на доставките
(127)
Няколко ползватели изтъкнаха отново, че сигурността на доставките на пазара на Съюза е застрашена и че антидъмпинговите мерки допълнително са влошили тази ситуация. Те подкрепиха твърдението си с доказателства, като подчертаха неспособността на промишлеността на Съюза да осигури доставки на стъклени влакна за промишления отрасъл с ползватели в искания обем и на исканите цени. В същия дух изявлението на Комисията, че неизползваният капацитет на ЕС е достатъчно голям, за да замени вноса от КНР, бе окачествено като опростено и неоснователно.
(128)
Въпросът бе анализиран по-подробно. Жалбоподателят предостави също така нова информация за обема на производството, използването на капацитета и търсенето. От анализа на така получената информация бе потвърдено, че наистина през първата половина на 2010 г. е имало трудности при доставянето на някои продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, поради недостига на складови наличности вследствие на възстановяването на пазара след икономическата криза. Междувременно обаче и в съответствие с очакванията в това отношение, отразени в регламента за временните мерки (съображения 145-149), увеличаването на търсенето, изглежда, се е стабилизирало и бяха предоставени доказателства, че през 2010 г. доставчиците в ЕС значително са повишили производството си, което е налично незабавно. Също така бе съобщено за допълнително увеличаване на производствения капацитет на промишлеността на Съюза в краткосрочен и в средносрочен план. Освен това бяха представени доказателства за значително увеличаване на производствения капацитет в редица други държави производителки извън Съюза.
(129)
Актуализираните данни за производството и за производствения капацитет по отношение на преждите не бяха толкова успокоителни; в независимо пазарно проучване също се подчертава, че ситуацията по отношение на доставките на прежди определено не е толкова благоприятна. Поради изключването на преждите от обхвата на продукта обаче този проблем вече не е от значение.
(130)
Редица ползватели заявиха също така, че някои производители от Съюза са увеличили значително цените на някои продукти непосредствено преди публикуването на регламента за временните мерки и са започнали да настояват за увеличаване на цените при поискване на допълнителни количества от ползвателите. Също така бе посочено, че някои производители от Съюза са се съгласявали да подпишат само краткосрочни договори (за по-малко от една година) за разлика от преди. В подкрепа на това бяха предоставени някои доказателства, което беше възприето от ползвателите като потвърждение на факта, че промишлеността на Съюза няма да е в състояние да осигури исканите от пазара количества на приемливи цени.
(131)
В тази връзка следва да се отбележи, че след налагането на антидъмпинговите мерки може да се очаква известно повишаване на цените на пазара на Съюза. Следователно не е необичайно да се наблюдава и известно увеличаване на цените, практикувани от страна на производителите от Съюза. Що се отнася до краткосрочните договори, това е въпрос между купувача и продавача и не е непременно свързан с временен недостиг на доставките, а може да бъде обяснен с множество други фактори, засягащи пазара. Във всеки случай, както вече бе посочено в съображение 128 по-горе, ситуацията по отношение на доставката на стъклени влакна, изглежда, се нормализира през 2010 г. Поради тези причини посочените по-горе твърдения се отхвърлят.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
Въз основа на посоченото по-горе заключенията в съображения 150 и 151 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до окончателното заключение, че след претегляне на предимствата и недостатъците не съществуват неоспорими доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(133)
Жалбоподателят заяви, че целевата печалба от 5 %, която бе определена на предварителния етап, е прекалено ниска и повтори виждането си, че ниво между 12 и 15 % е по-оправдано, като се има предвид фактът, че свързаната с производството на стъклени влакна промишленост е много капиталоемка. Според него за постигането на добра възвръщаемост на капитала и осъществяването на нови инвестиции е необходимо много по-високо ниво на рентабилност. Въпреки това не бяха представени убедителни доказателства за посоченото по-горе твърдение, вследствие на което се заключава, че определеният на предварителния етап марж на печалбата от 5 % следва да бъде запазен.
(134)
Що се отнася до определянето на нивото на отстраняване на вредата, както вече бе посочено в съображение 71 по-горе, промените в методологията, които се отразиха на изчисляването на подбиването на цените, а именно i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, бяха приложени и по отношение на изчисляване на нивото на отстраняване на вредата.
(135)
За да се изключат преждите и да се вземат предвид особеностите на всяка група от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) при анализа на вредата, Комисията използва подробната финансова информация, представена от включените в представителната извадка производители от Съюза за всеки вид на продукта. В тази връзка бяха използвани отделните финансови данни за основните групи от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) вместо общите данни, които бяха използвани в предварителните изчисления и които включваха преждите (вж. съображение 155 от регламента за временните мерки). Полученият от изчислението резултат отразява по-добре ситуацията на пазара и взема под внимание, доколкото е възможно, преразгледания обхват на продукта и особеностите на основните видове на продукта.
(136)
Посочените по-горе промени доведоха до съществено преразглеждане на предварителните нива на отстраняване на вредата.
2. Окончателни мерки
(137)
В контекста на посоченото по-горе се смята, че в съответствие с член 9 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт.
(138)
Тъй като понастоящем нивата на отстраняване на вредата са по-ниски от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да бъдат въз основа на нивото на отстраняване на вредата.
(139)
Въз основа на посоченото по-горе митническата ставка, изразена като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, е следната:
Производител износител
Предложено антидъмпингово мито (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Всички останали дружества
13,8
(140)
Индивидуалната за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на заключенията от настоящото разследване. Следователно тя отразява ситуацията, установена по време на разследването по отношение на разглежданото дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително върху вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тази ставка и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(141)
Всяко искане за прилагане на тази индивидуална за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (5). заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и износа, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на препратката към дружеството, което се ползва от индивидуална митническа ставка.
(142)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през ПР.
3. Окончателно събиране на временните мита
(143)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложените окончателни мита. Тъй като понастоящем преждите са изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 13-24), сумите, които бяха временно обезпечени върху вноса на прежди, следва да бъдат освободени. Тъй като окончателните ставки на митото са по-ниски от временните ставки на митото, временно обезпечените суми, превишаващи окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Всички други дружества
13,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Освобождават се сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887), понастоящем включени в код по КН ex 7019 19 10 (кодове по ТАРИК 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 и 7019191079), и с произход от Китайската народна република.
2. Окончателно се събират сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република. Обезпечените суми, които превишават ставките на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 март 2011 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 248/2011,
9. märts 2011,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. AJUTISED MEETMED
(1)
Määrusega (EL) nr 812/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 3. novembril 2009 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (European Glass Fiber Producers Association, nüüd uue nimega GlassFibreEurope, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust.
(3)
Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. oktoober 2008 kuni 30. september 2009 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 14. Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. JÄRGNENUD MENETLUS
(4)
Pärast selliste oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 11 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine klaasikiu kasutaja Saertexi valdustes Saksamaal Saerbeckis; nimetatud äriühing oli teinud koostööd, esitades kasutajate küsimustiku vastused.
(6)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ja käesoleva määruse kohaselt läbivaadatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste teatavakstegemine”). Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(7)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
1. Uurimise ulatus: Malaisiast, Taiwanist ja Türgist pärit import
(8)
Üks eksportiv tootja väitis, et käesolev uurimine oleks pidanud hõlmama Malaisiast, Taiwanist ja Türgist pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete importi. Ta väitis, et kõnealuste riikide väljajätmine oli diskrimineeriv, kuna esialgsete järelduste kohaselt ei olnud nendest kolmest riigist pärit impordi maht tähtsusetu ning olemas olid esmapilgul usutavad tõendid hindade allalöömise kohta.
(9)
Selle kohta tuleks märkida, et algatamisetapis puudusid algmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt nõutavad esmapilgul usutavad tõendid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta, mis oleksid õigustanud kõnealustest riikidest pärit impordi suhtes dumpinguvastase menetluse algatamist. Kaebuse esitajate edastatud teabe põhjal olid muudest riikidest pärit impordi maht ja turuosad alates 2004. aastast pigem vähenenud.
(10)
Malaisia, Taiwani ja Türgi puhul leidis esialgse analüüsi käigus kinnitust, et vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes nii Taiwanist kui ka Türgist pärit impordi maht (vastavalt 2,0 %-lt 1,5 %-le ja 2,9 %-lt 2,5 %-le), samas kui Malaisiast pärit impordi maht kasvas 1,0 %-lt 1,7 %-le. Kuigi kõnealused imporditasemed ületavad algmääruse artikli 5 lõike 7 kohaselt nõutava minimaalse imporditaseme, ei olnud täidetud muud nõuded kõnealuste riikide kaasamiseks uurimisse. Eelkõige ei ole saadud teavet kummastki riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kohta. Seega lükatakse Malaisia, Taiwani ja Türgi uurimisse kaasamise taotlus tagasi.
C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(11)
Tuletatakse meelde, et vastavalt ajutise määruse põhjendusele 15 on algatamisteates kirjeldatud vaatlusalune toode praegu CN-koodide 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 alla kuuluvad kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaasfilamentkiust kamm- või kraaslindid ja lõng ning klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid) (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(12)
Lisaks, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 19, otsustati lõnga ajutiselt käsitada vaatlusaluse tootena, kuigi lõppetapis kavatseti seda küsimust täiendavalt uurida ja kaaluda.
1.1. Lõng
(13)
Pärast ajutiste meetmete avalikustamist uuriti täiendavalt lõnga väljajätmise taotlust. Selles osas tuletatakse meelde, et enne ajutise meetme kehtestamist oli saadud suur hulk esildisi, milles väidetakse, et lõng tuleks menetletavast tootevalikust välja jätta (vt ajutise määruse põhjendused 18 ja 19). Lisaks saadi pärast ajutise meetme kehtestamist huvitatud isikutelt suur hulk täiendavat üksikasjalikumat teavet. Kõiki neid märkusi uuriti hoolikalt, nagu allpool selgitatud.
(14)
Mitu huvitatud isikut väitis, et lõnga tuleks eristada ajutise määruse põhjenduses 17 nimetatud ülejäänud kolmest põhilisest tooteliigist, sest i) lõnga füüsikalised ja keemilised põhiomadused on teistsugused, ii) lõnga ja ülejäänud kolme põhilise tooteliigi tootmisprotsess on erinev ning iii) lõnga kasutatakse teistsugusel eesmärgil.
(15)
Väidete i ja ii kohta esitati tõendid, millest ilmnesid lõnga iseärasused võrreldes klaaskiust heide, tükeldatud klaaskiu ja klaaskiust mattidega. Täpsemalt selgus asjaomasest teabest, et matid ja tükeldatud klaaskiud valmistatakse tavaliselt heidest, mitte lõngast. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist vaidlustas liidu tootmisharu kõnealuse eristuse ja väitis, et teatav tükeldatud klaaskiud on tõepoolest valmistatud lõngast. Teatavate lõngast valmistatud tükeldatud klaaskiudude olemasolu ei tähenda aga, et lõnga tuleks käsitada vaatlusaluse toote määratlusele vastavana (vt ka põhjendus 20).
(16)
Üks huvitatud isik esitas esimese väite kohta, milles käsitletakse keemiliste ja füüsikaliste põhiomaduste erinevusi, juhtiva uurimisinstituudi uuringu. Kõnealuses uuringus võrreldi muu hulgas heide ja lõnga füüsikalisi ja keemilisi omadusi. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väljendati kõnealuse võrdluse suhtes teatavaid kahtlusi, mille peale teatavad lõngakasutajad esitasid omakorda olulisi märkusi. Sellest teabest võib järeldada, et heide, klaaskiust mattide ja tükeldatud klaaskiu oluline keemiline komponent on silaan - keemiline sideaine, mis hõlbustab vaigu neeldumist põhiaines. Tavaliselt ei kasutata lõnga valmistamisel sellist keemilist mõjurit, vaid pigem tärkliseõlil (nn mett) põhinevat keemilist ainet, mida lõngale lisatakse määrde- ja kaitseainena, et see peaks vastu suurel kiirusel toimuvale kudumisele. Erinevalt heidest, mille puhul sideaine aitab vaiku absorbeerida, tõrjub mett vaiku. Keemiliste põhiomaduste puhul on samuti kindlaks tehtud, et klaaskiust lõnga tooraine on stabiilsema koostisega ja osakeste suuruse osas ühtsem kui muude tooteliikide tooraine.
(17)
Füüsikaliste põhiomaduste osas erineb lõng muudest tooteliikidest. Esiteks on üldteada, et lõng on peenem materjal, millel on heidest väiksem kiu diameeter ja keskmine joontihedus. Teiseks on lõng ainus keerutatud tooteliik (kuigi olemas on ka ilma keeruta lõnga).
(18)
Kuigi kõik osapooled kinnitavad seoses teise, tootmisprotsessi erinevusi käsitleva väitega, et nelja põhilist tooteliiki toodetakse klaasimassist, mis sisaldab räniliiva, naatriumkarbonaati, lubjakivi, kaoliini ja dolomiiti, mis pressitakse läbi peente avadega kuumakindla plaatina-roodiumplaadi (filjeerplaadi), on lõnga tootmisprotsessis muude vaatlusaluste toodetega võrreldes teatavad olulised erinevused. Esiteks on lõnga tootmisel vaja suuremat täpsust ja teatava kindla temperatuuri hoidmist ning paremini kontrollitud energialisamist (filjeerplaadi tootlikkus jne). Kuna filjeerplaadi avad on väiksemad, on toodangu maht võrreldes muude toodetega oluliselt väiksem. Seepärast kasutakse ahjusid tavaliselt kas ainult lõnga või heide tootmiseks: majanduslikel põhjustel ei vahelda klaaskiutootjad kõnealuse kahe toote tootmist samas ahjus. Teine tootmisprotsessi erinevus seisneb selles, et pärast filjeerimist lõng keerutatakse.
(19)
Kasutusotstarvete erinevusi käsitleva iii väite puhul leiti, et lõnga erinevad keemilised omadused võrreldes klaaskiust heide, tükeldatud klaasikiu ja klaaskiust mattidega on seotud lõnga erineva kasutusotstarbega. Kuigi pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist jõuti esialgsele järeldusele, mille kohaselt „kasutatakse peaaegu kõiki eri liiki vaatlusaluseid tooteid […] sisuliselt samaks otstarbeks”, uuriti küsimust edasi, ning tehti kindlaks, et klaasheiet, tükeldatud klaaskiudu ja klaaskiust matte kasutatakse plasti tugevdamiseks komposiitides, samas kui lõnga kasutatakse peamiselt palju kergemate tehniliste materjalide, näiteks kõrgefektiivse isolatsiooni-, kaitse- ja filterkanga tootmiseks. Mõnel väga harvaesineval juhul võib lõngu kasutada ka tugevdamise eesmärgil ning ka need vähesed juhud on majanduslikel kaalutlustel väga ebatõenäolised, sest lõng on võrreldes heidega väga kallis.
(20)
Eespool osutatud erinevusi silmas pidades ei ole üllatav, et ka turul nähakse lõnga ülejäänud kolmest tootest erinevana. Mõlemad kasutajad ja liidu tootmisharu esitasid komposiittoodetele spetsialiseerunud sõltumatus ajakirjas avaldatud turuaruande. Kõnealuses aruandes, mis ei olnud käesoleva dumpinguvastase menetlusega mingil viisil seotud, selgitati kõigepealt, et tootmise ja kasutusotstarbega seonduvatel põhjustel tuleks eristada lõnga ja heidet. Seejärel analüüsiti aruandes üksikasjalikult klaaskiu üleilmset tootmisvõimsust kahe rühma seisukohast: i) klaasheie, tükeldatud klaaskiud, klaaskiust matid (kõik koos) ja ii) lõng (3).
(21)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 19 on juba sedastatud, on lõnga asendamine muude põhiliste tooteliikidega teoreetiliselt võimalik, kuna piiratud juhtudel võib lõnga kasutada muude tooteliikide asemel. Pärast täiendavat analüüsi leidis komisjon siiski, et see valik ei oleks majanduslikult kasulik, kuna lõnga tootmine on muude toodetega võrreldes oluliselt kallim, mida saab seletada põhjenduses 18 kirjeldatud erinevustega tootmisprotsessis.
(22)
Kaebuses, mille alusel käesolev uurimine algatati, oli selgesõnaliselt märgitud, et vaatlusalusel tootel on üks unikaalne funktsioon ning seega kasutusotstarve, nimelt plasti tugevdamine komposiitides. Lõnga erinevat kasutusotstarvet, sealhulgas muul eesmärgil kui komposiitmaterjalis kasutamist silmas pidades selgub eespool esitatud analüüsist, et lõnga tootmisprotsessi erinevused võrreldes heide (ning tükeldatud klaaskiu ja klaaskiust mattide) tootmisprotsessiga annavad lõngale ka teistsugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist saadud märkused ei muutnud seda järeldust.
(23)
Eespool kirjeldatut silmas pidades võetakse vastu taotlus jätta lõng tootevalikust välja, kuna lõngal on heide, tükeldatud klaaskiu ja klaaskiust mattidega võrreldes erinevad füüsikalised ja keemilised omadused ning erinevad kasutusotstarbed. Seega tehakse järeldus, et lõng tuleks välja jätta ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote määratlusest. Lõng jäetakse seega menetlusest lõplikult välja.
(24)
Tuleks samuti märkida, et üks huvitatud isik esitas taotluse peene lõnga väljajätmiseks tootevalikust, kuid sellel asjaolul ei ole kõikide lõngade väljajätmist silmas pidades erilist tähendust.
1.2. Tekstuuritud heie
(25)
Üks huvitatud isik taotles tekstuuritud heide kõrvaljätmist tootevalikust. Taotlus põhines väitel, mille kohaselt tuleks tekstuuritud heiet käsitada samade põhimõtete kohaselt nagu immutatud heiet, sest tegemist ei ole enam heide, vaid tootmisahela järgmise etapi tootega.
(26)
Selles suhtes on oluline korrata teatava immutatud heide tootevalikust väljajätmise põhjust. Teatav heie ja lõng jäeti vaatluse alt välja, kuna nende pinna puhul rakendati eritöötlust ja immutamist ning nende põletuskadu on üle 3 %, mistõttu nende füüsikalised ja keemilised põhiomadused on teistsugused.
(27)
On selge, et tekstuuritud heiet ei ole immutatud ning selle pinda ei ole töödeldud ega immutatud ning selle põletuskao väärtus on vahemikus 0,3 %-0,13 %. Seega erineb tekstuuritud heie selgelt immutatud heidest, mis jäeti tootevalikust välja esialgses etapis. Teiseks leiti, et nagu muud heiet, tükeldatud klaaskiudu ja klaaskiust mattegi, kasutatakse ka tekstuuritud heiet peamiselt komposiitides plastiku tugevdamiseks. Tekstuuritud heie on seega selgelt hõlmatud kaebuses ja käesoleva menetluse algatamisteates esitatud tootevaliku määratlusega ning seega ei ole põhjust seda tootevalikust välja jätta.
(28)
Seega tehakse järeldus, et tekstuuritud heie kuulub selgelt ja vaieldamatult käesoleva menetlusega hõlmatud tootevalikusse ning et tootevalikust tekstuuritud heide väljajätmise taotlusel ei ole piisavat faktilist alust ning see tuleb tagasi lükata.
1.3. Kokkuvõte
(29)
Tootevaliku kohta ei esitatud rohkem väiteid.
(30)
Eespool kirjeldatut silmas pidades peeti asjakohaseks läbi vaadata tootevaliku määratlus, nagu see oli kindlaks määratud ajutises määruses. Seega määratletakse vaatlusalust toodet lõplikult järgmiselt: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud; klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid).
2. Samasugune toode
(31)
Muude seonduvate väidete puudumisel ja põhjendustes 13-23 esitatud järeldusi arvesse võttes kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 20 esitatud järeldused heaks.
D. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(32)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist rõhutas üks eksportiv tootja/kontsern, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, et ta ei olnud nõus enda turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamisega. Tegelikult eksportiv tootja/kontsern lihtsalt kordas varem menetluse käigus esitatud väiteid ilma uusi argumente esitamata. Tuletatakse meelde, et - nagu esialgses määruses selgitatud - käsitleti neid argumente üksikasjalikult asjaomase eksportiva tootja/kontserniga peetud kirjavahetuses.
(33)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis asjaomane eksportiv tootja/kontsern, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata tema esitatud uued tõendid. Tuleb märkida, et asjaomaste tõendite puhul oli tegemist paari dokumendiga, mis toetasid äriühingu nõukogu koosseisu käsitlevat argumenti, mis oli tõstatatud juba varem ja millele oli vastatud. Seega ei esitatud uusi tõendeid, mis oleksid seadnud kahtluse alla otsuse lükata tagasi asjaomase eksportiva tootja/kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlus.
(34)
Sellest tulenevalt kinnitatakse lõplikult ajutised järeldused seoses eksportiva tootja/kontserni turumajandusliku kohtlemise taotlusega.
(35)
Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad põhjendused 21-29.
2. Individuaalne kohtlemine
(36)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustas individuaalse kohtlemise taotluse tagasilükkamise sama eksportiv tootja/kontsern, kes oli kommenteerinud talle turumajandusliku kohtlemise võimaldamise keeldumist. Ta väitis, et komisjon ei olnud esitanud piisavalt põhjusi individuaalse kohtlemise taotluse tagasilükkamise kohta.
(37)
Rõhutatakse, et nagu ajutise määruse põhjenduse 26 turumajandusliku kohtlemise analüüsi osas märgitud, oli enamiku äriühingu nõukogu liikmetest määranud äriühing, millest suurem osa on riigi omanduses. Seega ei saanud välistada riigi sekkumist kõnealuse eksportiva tootja otsustusprotsessi.
(38)
Kõnealuse eksportiva tootja puhul kinnitati, et kuna ta ei suutnud tõestada enda piisavat sõltumatust riiklikust sekkumisest, ei vastanud ta algmääruse artikli 9 lõike 5 kriteeriumidele ning sel põhjusel tuli individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata.
(39)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitsid eespool nimetatud eksportiv tootja ja teine eksportiv tootja, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, et otsus, millega lükati tagasi nende individuaalse kohtlemise taotlus, ei olnud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaekogu ettekandega vaidluses DS 397, milles käsitleti Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kohaldatavaid lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid. Siinkohal tuleks märkida, et eespool nimetatud vaekogu ettekanne ei ole lõplik, kuna vaidluste lahendamise organ ei ole seda veel vastu võtnud. Lisaks ei ole vaekogu ettekannet käsitleva apellatsioonikaebuse esitamise tähtaeg möödunud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(40)
Sellest tulenevalt ning kuna seoses individuaalse kohtlemisega ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjenduste 30-33 sisu ning tehakse lõplik järeldus, mille kohaselt ei tohiks individuaalset kohtlemist võimaldada ühelegi valimisse kuulunud eksportivale tootjale/kontsernile, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
3. Normaalväärtus
3.1. Normaalväärtuse arvutamine eksportiva tootja/kontserni puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
(41)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist teatas eksportiv tootja/kontsern, kellele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, et tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes (või mida ei müüdud üldse), tuleks samasuguse toote normaalväärtus arvutada arvestusliku normaalväärtuse alusel ning mitte nii, nagu komisjon tegi esialgses etapis, st kui ta kasutas normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väga sarnaste tooteliikide tüüpilisi omamaiseid hindu, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud.
(42)
Väide võeti vastu ning sellest tulenevalt arvutati muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5 % liitu suunatud eksportmüügist või mida omamaisel turul ei müüdudki) normaalväärtus tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Juhul kui omamaine müük toimus, kasutati asjaomaste tooteliikide puhul iga tooteliigi lõikes omamaisel turul kõikidest tehingutest saadud kasumit (kuna kõnealuste tooteliikide omamaise müügi tehingud osutusid kasumlikuks, käsitati algmääruse artikli 2 lõikes 4 osutatud katset täidetuna). Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit. Ühe tooteliigi puhul, mille kohta ei esitatud tootmiskulusid, kasutati väga sarnase tooteliigi arvestuslikku normaalväärtust.
(43)
Ülejäänud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses ning vastavalt ajutise määruse põhjendustes 37-40 kirjeldatule.
(44)
Edasise uurimise käigus tehti kindlaks, et ainult mõne vähese võrreldava tooteliigi tulutoov müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati keskmine hind kõnealuste tooteliikide normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise kogumüügi põhjal. Ülejäänud tooteliikide puhul kasutati ainult tulutoovat müüki.
(45)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis eksportiv tootja/kontsern, kellele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, et põhjenduses 42 kirjeldatud muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetod, mille puhul kasutati asjaomase tooteliigi kasumlike tehingute kasumit, oli vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 6. Ta väitis veel, et konkreetse tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel on tavaks kasutada kõikide tooteliikide kõikide kasumlike tehingute keskmist kasumit ning et mis tahes muudatus kõnealuses tavas oleks õiguskindluse põhimõttega vastuolus.
(46)
Tuleks märkida, et põhjenduses 42 kirjeldatud meetod on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6, mille kohaselt peaksid kasumisummad põhinema tegelikel andmetel, mida eksportija või tootja esitab samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Sõnade „samasuguse toote” kasutamine ei välista vajaduse korral uurimisaluse toote jaotamist tooteliikideks. Lisaks ei saa WTO kehtiva kohtupraktika (4) kohaselt jätta arvesse võtmata tegelikke kasumimarginaale, mis on tooteliigi arvestusliku normaalväärtuse arvutamise eesmärgil kindlaks määratud tavakaubanduse raames toimunud tehingute põhjal. Märgitakse ka, et eksportiv tootja/kontsern ei ole tõestanud, et nende tooteliikidega seotud tehinguid, mille jaoks tuli arvutada normaalväärtus arvestuslikult, ei tohiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse raames toimunutena. Lõpuks tuleks rõhutada, et eespool kirjeldatud meetod on erapooletu. Kui aga asjaomase tooteliigi tavapärase kaubandusetegevuse käigus toimunud müügi kasumimarginaal on madalam kui kõikide tooteliikide tavapärase kaubandusetegevuse käigus toimunud müügi kaalutud keskmine kasum, kasutatakse normaalväärtuse arvutamiseks asjaomase tooteliigi madalamat kasumimarginaali. Seetõttu lükatakse väide tagasi.
3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate/kontsernide puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
a) Võrdlusriik
(47)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkis üks huvitatud pool, et Türgit ei tohiks kasutada võrdlusriigina ja soovitas sel eesmärgil kasutada Malaisiat. Selle märkuse põhjenduseks rohkem tõendeid ei esitatud ja seega ei võetud seda arvesse.
(48)
Märgitakse, et pärast lõnga väljajätmist uurimisega hõlmatud tootevalikust (vt eespool) ei kujuta asjaolu, et lõnga ei toodeta Türgis, endast enam takistust Türgi valimisele võrdlusriigiks, sest enam ei ole ühegi uuritud tooteliigi jaoks vaja arvutada normaalväärtust (vt ka põhjendusi 50 ja 51).
(49)
Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse lõplikult, et Türgit tuleks käesolevas menetluses kasutada võrdlusriigina.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(50)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et Türgi samasuguse toote normaalväärtus ei pruugi olla täpne, kuna Türgi koostööd teinud äriühingu kulustruktuur on moonutatud. Uurimise käigus tehtigi kindlaks, et Türgi koostööd tegeval äriühingul oli olulisi finantskulusid, mis võisid moonutada normaalväärtuse arvutamist, eriti juhul, kui see oli arvestuslik.
(51)
Sellest tulenevalt otsustati võimalike moonutuste vältimiseks arvutuskäigus rühmitada tooteliigid ja eristada vaid toodete põhiomadusi. Selline rühmitamine suurendas vaatlusaluse toote ja Türgi samasuguse toote müügimahtude võrreldavust ning võimaldas kasutada tegelikke hindu arvestusliku normaalväärtuse asemel olukordades, kus oleks tulnud kasutada müügi-, üld- ja halduskulusid (mida finantskulud võisid moonutada).
4. Ekspordihind ja hinnavõrdlus
(52)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 48-50, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega.
5. Dumpingumarginaalid
(53)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse dumpingumarginaali arvutamise üldist meetodit käsitlevad põhjendused 51-54.
(54)
Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi arvestades ja pärast teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmised:
Tabel 1
Dumpingumarginaalid
Changzhou new changhai fiberglass co., ltd. Ja jiangsu changhai composite materials holding co., ltd., tangqiao, yaoguan town, changzhou city, jiangsu
9,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
29,7 %
E. KAHJU
(55)
Tuleks märkida, et pärast lõnga väljajätmist tootevalikust (vt põhjendused 13-23) tuli kahju analüüsi kohandada ülejäänud kolme tooteliigiga: klaasheie, tükeldatud klaaskiud ja klaaskiust matid. Selleks tuli läbi vaadata teatavad kahjunäitajad, dumpinguhinnaga impordi maht ning hinna allalöömise ja kahju kõrvaldamise taseme arvutuskäik.
1. Liidu tootmisharu
(56)
Liidu tootmisharu määratluse ja liidu tootjate valimi tüüpilisuse kohta ei ole saadud uusi märkusi või väiteid. Seda silmas pidades ja võttes arvesse asjaolu, et tootevalikust väljajäetud tooteliik, st lõng, moodustas liidu tootjate toodangust ja müügist üksnes piiratud osa, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 56-58 järeldused.
2. Liidu tarbimine
(57)
Liidu tarbimise osas tuleks märkida, et - nagu selgitatud põhjenduses 55 - tuli neljast peamisest tooteliigist ühe, st lõnga tootevalikust väljajätmise tõttu liidu tarbimise mahud läbi vaadata.
(58)
Läbivaatamist silmas pidades on kogu liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kujunenud järgmiseks:
Tabel 2
Liidu tarbimine
2006
2007
2008
IP
Ühik (tonn)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indekseeritud
100
105
104
77
(59)
Eespool esitatud tarbimissuundumus sarnaneb ajutises määruses määratletud uurimisaluse toote puhul täheldatud suundumusega, st ajavahemikul 2007-2008 tõusis tarbimine umbes 5 % ja seejärel langes uurimisperioodi jooksul järsult 23 % võrreldes 2006. aastaga.
3. Import asjaomasest riigist
(60)
Seoses lõnga väljajätmisega tootevalikust tuli impordiandmed läbi vaadata.
(61)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharuga seotud Hiina tootjatelt importimine oleks tulnud vaatlusalusest impordist välja jätta.
(62)
Sellega seoses tuleks kõigepealt meelde tuletada, et - nagu juba selgitatud ajutise määruse põhjenduses 58 - moodustas valimisse kuulunud tootjate Hiinast pärit impordi maht uurimisperioodil üksnes alla 4 % Hiinast pärit koguimpordist. See näitaja ei muutunud pärast lõnga väljajätmist tootevalikust.
(63)
Kuna üksnes kaks liidu tootjat importisid uurimisperioodi jooksul Hiinast vaatlusalust toodet, ei saa konfidentsiaalsusnõude tõttu kõnealuse impordi täpset mahtu avalikustada. Isegi kui kõnealuse impordi kogus arvataks vaatlusaluse perioodi iga aasta eest maha, jääks impordimahtude ja turuosade suundumus põhimõtteliselt samaks. Dumpinguhinnaga impordi turuosa oleks igal vaatlusaluse perioodi aastal alla ühe protsendipunkti võrra väiksem, mistõttu ei mõjutaks need näitajad vaatlusaluse perioodi üldist suundumust.
(64)
Pärast lõnga väljajätmist on läbivaadatud impordiandmed järgmised:
a) Maht
Tabel 3
Import Hiinast (maht)
2006
2007
2008
IP
Ühik (tonn)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indekseeritud
100
156
186
139
b) Turuosa
Tabel 4
Import Hiinast (turuosa)
2006
2007
2008
IP
Turuosa (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indekseeritud
100
149
179
180
(65)
Pärast neid muudatusi on esialgses etapis täheldatud vaatlusaluse toote impordimahu suundumus veidi muutunud. Samas on impordimahu suurenemine endiselt märkimisväärne nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses. Selline import suurenes väga kiiresti vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2006. ja 2008. aasta vahel (86 %), mille järel Hiinast pärit impordi maht vähenes, kuna kogunõudlus kahanes. Kõnealuse impordi turuosa kasv jätkus siiski 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel ning kogu perioodi jooksul kasvas see 6,3 protsendipunkti.
c) Hinna kujunemine
(66)
Pärast lõnga väljajätmist on vaatlusaluse toote keskmine CIF-impordihind olulisel määral langenud (ligi 3 %).
Tabel 5
Import Hiinast (hinnad)
2006
2007
2008
IP
Keskmine hind (eurot/tonn)
901
907
945
909
Indekseeritud
100
101
105
101
(67)
Eespool esitatud tabelist ilmneb, et vaatlusalusel perioodil jäid hinnad üldiselt stabiilseks, seega võib ajutises määruses esitatud impordi hinnasuundumust käsitleva väite kinnitada.
d) Hindade allalöömine
(68)
Hinna allalöömise arvutamisel tuli läbi vaadata esialgsed marginaalid, kuna seoses lõnga väljajätmisega tootevalikust oli vaja kahju arvutamisest välja jätta vastavad müügiandmed.
(69)
Lisaks otsustati rühmitada tooteliigid ja eristada vaid toodete põhiomadusi, nagu oli tehtud uurimise dumpinguosa puhul (vt põhjendused 50 ja 51). Selle tulemusena suurenes Hiina impordi maht võrreldes liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügiga ning seega paranes hindade allalöömise arvutuste esindavus.
(70)
Lõpuks korrigeeriti impordijärgseid kulusid, sest need kulud on vaatlusaluse toote müügi puhul vältimatud.
(71)
Pärast hinna allalöömise arvutuskäiku tehtud muudatusi, mis tulenesid i) lõnga väljajätmisest, ii) tooteliikide rühmitamisest ning iii) impordijärgsete kulude korrigeerimisest, ulatub läbivaadatud hinna allalöömise marginaal 18,2 %-ni ning keskmine hinna allalöömine on 10,9 %. Eespool kirjeldatud muudatusi kohaldati ka kahju kõrvaldamise taseme arvutamise suhtes; vt käesoleva määruse põhjendus 134.
(72)
Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem väiteid ega märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 61-65 järeldused.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Kahjunäitajate läbivaatamine lõnga väljajätmise tõttu
(73)
Kuna lõng jäeti tootevalikust välja, tuli kohandada teatavaid tabeleid ajutise määruse jaotises D.4. Lisaks tuli veidi korrigeerida ühe valimisse kuuluva tootja müügiandmeid. Tuleb märkida, et valimisse kuuluvad tootjad valmistasid ja müüsid lõnga suhteliselt vähe. Seetõttu mõjutas korrigeerimine peamiselt kõigi liidu tootjate andmete alusel arvutatud kahjunäitajaid (müügimaht ja turuosa). Vähem muutusid valimisse kuuluvate tootjate keskmised müügihinnad. Siiski jäid ka nende näitajate puhul täheldatud suundumused üldjoontes samaks võrreldes ajutises määruses tehtud järeldustega, nagu ilmneb allolevast tabelist. Arvestades lõnga vähest osakaalu tootjate valimis, ei mõjutanud selle väljajätmine tootevalikust finantsnäitajaid (tulusus, investeeringutasuvus, rahavood ja investeeringud). Selguse huvides on kõik ajutise määruse jaotises D.4 sisalduvad kahjunäitajate tabelid esitatud allpool, sh tabelid, mida ei muudetud.
(74)
Kuna võrdlus ajutises määruses esitatud andmetega näitab, et lõnga väljajätmine tootevalikust mõjutas valimisse kuuluvate tootjate tootmismahu arengut väga vähesel määral (1 % tõus 2008. aastal ning uurimisperioodil), kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 67 esitatud järeldused.
Tabel 6
Liidu tootmisharu - toodang
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indekseeritud
100
103
102
64
(75)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse üldnäitajad küll kahanesid lõnga väljajätmise tõttu, kuid see ei mõjutanud näitajate arengut ega tootmisvõimsuse rakendamist. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 69 esitatud järeldused.
Tabel 7
Liidu tootmisharu - tootmisvõimsus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indekseeritud
100
100
102
89
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekseeritud
100
103
100
71
(76)
Kuna võrdlus ajutises määruses esitatud andmetega näitab, et lõnga väljajätmine tootevalikust mõjutas valimisse kuuluvate tootjate varude arengut väga vähesel määral (1 % tõus 2007. ja 2008. aastal ning uurimisperioodil), kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 70 esitatud järeldused.
Tabel 8
Liidu tootmisharu - varud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indekseeritud
100
83
140
93
(77)
Ehkki juba 2006. aastast langev müügimaht vähenes ajutise määruse andmetega võrreldes 2007. ja 2008. aastal vaid 1 % ning kasvas uurimisperioodil 3 %, kahanes see vaatlusalusel perioodil ikkagi 27 % ning seepärast kinnitatakse põhjendustes 71 ja 72 esitatud järeldused.
Tabel 9
Liidu tootmisharu - ELi müük (maht)
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indekseeritud
100
99
95
73
(78)
Pärast lõnga väljajätmist vähenes liidu tootmisharu ELi turuosa 76,3 %-lt 71,9 %-le (varem oli see vähenenud 75,1 %-lt 69,5 %-le). Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldused liidu tootmisharu turuosa kohta.
Tabel 10
Liidu tootmisharu - ELi turuosa
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
ELi turuosa (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indekseeritud
100
95
92
94
(79)
Keskmised müügihinnad langesid veidi lõnga tootevalikust väljajätmise tõttu. Üldjoontes vastab müügihindade areng aga ajutises määruses kirjeldatule (vaid 2008. aastal ja uurimisperioodil toimus 1 % tõus), mistõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldused.
Tabel 11
Liidu tootmisharu - ELi müük (keskmised hinnad)
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Eurot/tonn
1 163
1 154
1 181
1 147
Indekseeritud
100
99
102
99
(80)
Liidu tootjate tööhõivealaseid näitajaid korrigeeriti pärast lõngatootmise väljajätmist. Arvnäitajate suhteliselt kerge langus ei mõjuta aga üldist suundumust (vaid 2008. aastal ja uurimisperioodil toimus 1 % tõus), mistõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 75 esitatud järeldused.
Tabel 12
Liidu tootmisharu - tööhõive
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Töötajate arv
4 050
3 851
3 676
3 275
Indekseeritud
100
95
91
81
(81)
Lõnga väljajätmine ei mõjutanud liidu tootmisharu tootlikkust ja seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused.
Tabel 13
Liidu tootmisharu - tootlikkus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonni töötaja kohta
121
131
136
95
Indekseeritud
100
108
113
79
(82)
Arvestades lõnga vähest osakaalu tootjate valimis, ei mõjutanud selle väljajätmine tootevalikust - nagu juba nimetatud põhjenduses 73 - allpool esitatud finantsnäitajaid.
(83)
Kuna lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud keskmise aastapalgana väljendatud tööjõukulusid, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud järeldused.
Tabel 14
Liidu tootmisharu - tööjõukulu
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Aastapalk (eurodes)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseeritud
100
101
103
97
(84)
Kuna lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud tulusust ega investeeringutasuvust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 78-81 esitatud järeldused.
Tabel 15
Liidu tootmisharu - tulusus ja investeeringutasuvus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netokasum (protsendina käibest)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeeringutasuvus
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud ka liidu tootmisharu rahavooge ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 83 esitatud järeldused.
Tabel 16
Liidu tootmisharu - rahavood
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Rahavood (eurodes)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseeritud
100
50
22
-64
(86)
Kuna lõnga väljajätmine tootevalikust ei mõjutanud liidu tootmisharu investeeringute taset, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 85 esitatud järeldused.
Tabel 17
Liidu tootmisharu - investeeringud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseeritud
100
52
109
71
4.2. Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel saadud märkused
(87)
Üks huvitatud isik väitis, et komisjon oleks pidanud analüüsima kahju (ja samuti põhjuslikku seost) segmendipõhiselt, st iga peamise tooteliigi kohta eraldi. See isik oli arvamusel, et peamised tooteliigid on liiga erinevad, et neid koos analüüsida.
(88)
Esmalt tuleb meenutada, et dumpingut ja kahju saab analüüsida üksnes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kui terviku puhul. Kui vaatlusaluse toote määratluse kohta on kaebusi, tuleks neid analüüsida selles kontekstis, mitte eraldi kahjuanalüüsis uurimisega hõlmatud tooteliikide kohta. Nagu on juba selgitatud põhjendustes 13-23, muudeti käesolevas uurimise lõppetapis uuritavat tootevalikut, millest jäeti välja lõng. Mis tahes järeldusi dumpingu ja kahju kohta saab teha ainult uuesti määratletud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kui terviku kohta. Neil põhjustel ei saa eespool esitatud väitega nõus olla.
(89)
Sama huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu esitatud andmed ei olnud ühtsed. Ta oli arvamusel, et komisjon oli eksinud, esitades vahel kõiki liidu tootjaid hõlmavaid andmeid ja muudel juhtudel vaid valimisse kaasatud tootjatega seotud kontrollitud andmeid.
(90)
Selle väitega seoses tuleb esiteks märkida, et valimi koostamine on algmääruse artiklis 17 selgesõnaliselt sätestatud menetlus, mida kasutatakse juhtudel, kui teatavaid ettevõtete rühmi ei ole võimalik üksikasjalikult uurida. Liidu tootjate valimit käsitati terve liidu tootmisharu suhtes representatiivsena ja huvitatud isikutelt ei laekunud põhjendatud väiteid, milles oleks väidetud vastupidist. Sellepärast - nagu on märgitud ka põhjenduses 66 - arvutati kõik kahjunäitajad (välja arvatud müügimaht ja turuosa) valimisse kuuluvatelt liidu tootjatel saadud andmete põhjal, mille õigsust kontrolliti nende äriühingute valdustes. Kõiki liidu tootjaid hõlmava liidu tootmisharu müügimahu põhjal arvutati liidu tarbimine ning müügimahu ja liidu tarbimise põhjal arvutati omakorda liidu tootmisharu turuosa.
(91)
Lisaks väitis üks huvitatud isik, et vaatlusaluste tootjate müügiandmete sekka tulnuks lisada ka import, mis pärines neilt Hiina tootjatelt, kes on seotud valimisse kuuluvate liidu tootjatega, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 58.
(92)
Kuivõrd aga vaatlusalused liidu tootjad tegelevad vaid nimetatud toodete edasimüügiga, ei oleks selle impordi lisamine nende müügiandmete sekka õigustatud, vaid moonutaks üldist pilti. Igal juhul on kõnealuse impordi maht piiratud, nagu on selgitatud põhjendustes 62 ja 63. Nagu nendes põhjendustes juba mainitud, mõjutaks see ka turuosa vaid minimaalselt ega muudaks vastavate kahjunäitajate arengut.
(93)
Ühe huvitatud isiku väitel ei olnud komisjon selgitanud, miks liidu tootmisharu müügiandmed sisaldasid ka müüki enda tarbeks. Ta väitis, et komisjon oleks pidanud suletud turgu vabaturust eraldi analüüsima.
(94)
Siinkohal tuleb rõhutada, et müük enda tarbeks lisati liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa analüüsi, sest selgus, et see müük konkureeris impordiga. Uurimise käigus leiti, et vaatlusalustes liidu ettevõtetes enda tarbeks kasutatud kogused saaks põhimõtteliselt asendada ostetud klaaskiuga, nt kui turul valitsevad tingimused ja/või majanduslikud kaalutlused annaksid selleks põhjust. Seetõttu on need kogused lisatud liidu turu analüüsi. Igal juhul ei muutuks müüginäitajate areng kuigivõrd, kui müük enda tarbeks analüüsist välja jätta.
(95)
Liidu tootjad vaidlustasid liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus, mis on kokkuvõtlikult esitatud ajutise määruse tabelis 10. Tootjad kahtlustasid arvutusviga ja väitsid, et tegelikult langesid müügihinnad vaatlusalusel perioodil rohkem kui märgitud 2 %. Selle väite alusel vaadati valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmiste liidu müügihindade arvutuskäik läbi. Arvutus põhines kontrollitud müügihindadel ja see leiti olevat korrektne. Siiski tuli keskmised müügihinnad ümber arvutada, et võtta arvesse lõnga väljajätmist tootevalikust; korrigeeritud keskmised müügihinnad on esitatud eespool tabelis 11.
(96)
Kaks valimisse kuuluvat tootjat vaidlustasid oma tulususnäitajate teatavad korrigeerimised. Need korrigeerimised olid seotud ettevõttesiseste tehingute, arvestusmeetodite muudatuste ja teatavate erakorraliste elementidega, mille puhul komisjon leidis, et need võivad tulususnäitajaid moonutada. Tootjad ei olnud nende korrigeerimistega nõus, sest nende arvates jäid nii arvesse võtmata olulised kulud, mida nad olid kandnud ja mida sai mõnel juhul isegi seostada dumpinguhinnaga impordiga. Kahe äriühingu tulususnäitajate korrigeerimine vaadati läbi ja leiti taas olevat põhjendatud. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(97)
Kuna muid väiteid või märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 66-86 esitatud järeldused, võttes arvesse põhjendustes 55-80 osutatud muudatusi.
5. Järeldus kahju kohta
(98)
Kuna selles osas muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 87-89 esitatud järeldused.
F. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(99)
Mõned isikud kordasid väidet, mille kohaselt ei ole liidu tootmisharu kahju ja Hiinast pärit impordi vahel põhjuslikku seost, arvestades asjaomase impordi mahtu ja hindu. Eeskätt väideti veel kord, et sellise impordi keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil enam-vähem samaks ja et liidu tootmisharu suutis säilitada tulususe nimetatud kasumimarginaalile lähedastel tasemetel ka 2007. ja 2008. aastal, kui Hiina impordi maht eriti märkimisväärselt kasvas.
(100)
Neile väidetele on juba vastatud ajutise määruse põhjendustes 94 ja 95, mis siinkohal kinnitatakse. Pealegi, nagu on osutatud ka ajutise määruse põhjenduses 107, ei saa teha järeldust põhjusliku seose puudumise kohta, analüüsides piiratud arvu kahjunäitajate arengut vaatlusaluse perioodi teataval ajavahemikul. Vastupidi, hinnata tuleb kõigi kahjunäitajate üldist arengut kogu vaatlusalusel perioodil. Ajutisest analüüsist juba selgus, et vaatlusaluse toote import põhjustas kogu vaatlusalusel perioodil liidu turul hinnalanguse ning lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihinnad tugevalt alla. Sel põhjusel ei suutnud liidu tootmisharu saavutada vajalikku tulususe taset ka suhteliselt kõrge nõudluse perioodidel, nagu aastad 2007 ja 2008. Lisaks sellele suurenes pidevalt Hiinast pärit impordi turuosa, eriti 2007. aastal, kui ELi klaaskiuturg tunduvalt kasvas. Agressiivne turuosa suurendamise poliitika, mis seisnes toodete jätkuvas müügis liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamate hindadega, ei kahjustanud liidu tootmisharu tulusust enne uurimisperioodi oluliselt vaid seetõttu, et liidu tarbimise kõrge tase leevendas kahjustava dumpingu mõju. Samas näitab uurimisperioodil toimunud areng, et turutingimuste halvenedes avaldus juba täielikult dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju. Eespool põhjenduses 99 esitatud väited lükatakse seetõttu tagasi.
2. Muude tegurite mõju
(101)
Arvestades lõnga väljajätmist tootevalikust, korrigeeriti impordiandmeid järgmiselt:
Tabel 18
Teistest riikidest pärit import
Riik
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Norra
Maht (tonnides)
34 945
28 834
35 396
24 980
Turuosa (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 255
1 412
1 359
1 256
Türgi
Maht (tonnides)
28 946
24 928
20 511
18 523
Turuosa (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 088
1 151
1 202
1 074
Ameerika Ühendriigid
Maht (tonnides)
16 757
15 821
12 145
8 726
Turuosa (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaisia
Maht (tonnides)
9 541
25 569
35 118
12 601
Turuosa (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Maht (tonnides)
9 043
9 919
8 791
6 996
Turuosa (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
928
925
928
854
India
Maht (tonnides)
4 363
11 227
3 741
5 353
Turuosa (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
6 277
4 845
13 918
5 112
Turuosa (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 037
1 109
886
999
Jaapan
Maht (tonnides)
21 142
9 498
9 949
3 710
Turuosa (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mehhiko
Maht (tonnides)
1 017
2 977
1 803
1 763
Turuosa (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
364
729
977
1 033
Kanada
Maht (tonnides)
3 930
3 096
2 123
2 029
Turuosa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 047
1 664
1 711
1 919
Muud riigid
Maht (tonnides)
6 787
12 923
6 899
7 092
Turuosa (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Välja arvatud Ameerika Ühendriikidest ja Taiwanist pärit import, mille maht vähenes uurimisperioodil ligikaudu 35 % ajutise määruse tabelis 17 esitatud andmetega võrreldes, jääb mulje, et teistest riikidest pärit import muutus lõnga väljajätmise tõttu väga vähe.
(103)
Mitu huvitatud isikut väitis taas, et liidu tootmisharule põhjustas kahju pigem majanduskriis kui dumpinguhinnaga import või - teisisõnu - et majanduskriis oli kahju peamine põhjus, samas kui Hiinast pärit import oli äärmisel juhul teisejärguline, täiendav faktor. Sellega seoses väideti, et tarbimine ja tulusus olid omavahel seotud ja et tulusus langes alles siis, kui nõudlus vähenes. Samal ajal väideti, et ühelt poolt liidu tootmisharu ELi turuosa, müügihindade ja tulususe ning teiselt poolt Hiinast pärit impordi ELi turuosa ja müügihindade vahel ei olnud mingit seost. Lisaks väideti, et komisjon ei hinnanud õigesti ELi tarbimise languse kahjustavat mõju ja rikkus seega algmääruse artikli 3 lõiget 7.
(104)
Eespool esitatud väite esimest osa on põhjalikult käsitletud ajutise määruse põhjendustes 99-102. Ajutise määruse põhjenduses 101 on uuritud majanduskriisi osa tekitatud kahjus ja on nenditud, et majanduskriis ja tarbimise langus kahtlemata halvendasid liidu tootmisharu olukorda ja süvendasid liidu tootmisharule tekitatud kahju. See ei vähenda aga Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kahjustavat mõju liidu turule kogu vaatlusalusel perioodil. Teisisõnu, majanduskriis küll halvendas liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodil, kuid tootmisharule osaks saanud kahju, mida võib pidada oluliseks algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses, põhjustas igal juhul Hiinast pärit import. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(105)
Ühegi huvitatu isiku esitatud väite põhjal ei ilmne, et oleks muid selliseid tegureid, mis kaotaksid põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud kahju vahel. Eelnevat arvestades ja muude arvessevõetavate märkuste puudumisel tehakse järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
(106)
Siinkohal kinnitatakse ajutises määruses põhjusliku seose kohta esitatud järeldused, mis on kokku võetud selle põhjendustes 117-119.
G. LIIDU HUVID
(107)
Pidades silmas isikute märkusi, analüüsis komisjon põhjalikumalt kõiki liidu huvidega seotud väiteid.
1. Liidu tootmisharu huvid
(108)
Kaebuse esitajad rõhutasid veel kord, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oli äärmiselt oluline selleks, et liidu tootmisharu püsiks elujõuline ja töövõimeline ka tulevikus, sest Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnalangus oli tõsiselt kahjustanud liidu tootmisharu müügikäivet, tulusust ja investeerimisvõimet. Kuna rohkem märkusi selle punkti kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 122-126.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(109)
Kuna rohkem märkusi selle punkti kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 127 ja 128.
3. Kasutajate huvid
(110)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist andis endast teada ja esitas märkusi mitu sellist kasutajat ja kasutajate ühendust, kes ei olnud endast teatanud uurimise esialgses etapis.
(111)
Paljud kasutajad kordasid üldise sisuga märkusi ajutises määruses juba analüüsitud küsimuste kohta, ilma et nad oleksid esitanud uut teavet või lisatõendeid nende väidete toetuseks. Teatavate küsimuste kohta esitati siiski uut teavet, mida ka analüüsiti.
(112)
Mitu huvitatud isikut väitis, et koostööd teinud kasutajatelt saadud teave ei peegeldanud sektori keerukust ja et enamik kasutajaid olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle olukorda ja märkusi ei võetud liidu huvide analüüsimisel arvesse.
(113)
Esiteks tuleb meenutada, et 13 kasutajat esitasid küsimustikule vastused ja et veel mitu kasutajat esitas lisaks märkusi. Märkusi esitasid ka mõned kasutajate ühendused. Mitu sellist huvitatud isikut tegi oma seisukohad teatavaks ka ärakuulamise käigus. Pärast lõnga väljajätmisest tulenevaid kohandusi oli koostööd tegevate kasutajate osakaal 24 % vaatlusaluse toote impordist. Sellist koostöö taset tuleb käsitada tüüpilisena.
(114)
Sellest hoolimata tuleb nentida, et enamik küsimustikule vastanud kasutajaid olid küllaltki suured ettevõtted. Selles osas on komisjon sõltuv saavutatud koostöö tasemest. Siiski ollakse arvamusel, et tänu mitme ühingu (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) koostööle leidsid kajastamist ja said arvesse võetud ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate mured.
(115)
Mitu kasutajat ja üks ühing vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 130 esitatud komisjoni hinnangu, milles käsitleti klaaskiutooteid kasutavates tööstusharudes hõivatud töötajate arvu. Tuleb meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 130 hindas komisjon liidu klaaskiutooteid kasutavas järgtööstuses, sh tootmisahela järgmise etapi toodete tootmises hõivatud töötajate koguarvuks ligikaudu 50 000-75 000. Eespool nimetatud huvitatud isikute väitel ulatub see arv koguni 200 000-250 000 töötajani; neil isikutel paluti oma väiteid tõendada. Üks ühing, nimelt European Boating Industry, esitas küll mõningaid arvandmeid laevatööstuse kohta, aga ikkagi ei saadud veenvaid tõendeid, millest oleks ilmnenud nende tööhõivealaste hinnangute ja vaatlusaluse toote ning samasuguse toote vaheline seos.
(116)
Igal juhul kõigutaks liidu huvide analüüsi tõsiseltvõetavust see, kui klaaskiutoodete kasutajate huve analüüsitaks sedavõrd üldiste andmete põhjal, mis hõlmavad kogu liidu järgtööstuse, sh klasskiutoodetega üldse mitte seotud rahvusvaheliste kontsernide filiaalide tööjõuandmeid.
(117)
Lisaks tuleb meenutada - nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 130 -, et komisjoni hinnangul oli kõigi uurimisperioodil Hiina klaaskiutooteid kasutanud ettevõtete seas klaaskiudu kasutavate kontsernide filiaalide töötajate arv ligikaudu 27 000. See hinnang rajanes üksikasjalikel andmetel, mis saadi kasutajate küsimustike vastustest, mis kajastasid konkreetselt nende filiaalide tööhõivet liidus. Selleks liideti andmed ja ekstrapoleeriti need Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordile uurimisperioodil. Ekstrapoleerimisel tugineti koostööd tegevate kasutajate osakaalule Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordis uurimisperioodil.
(118)
Lõpetuseks tuleks märkida, et pärast lõnga väljajätmist tootevalikust tuli kõnealune hinnang üle vaadata, mille tagajärjel leiti, et kõnealuses sektoris on hõivatud umbes 22 000 inimest.
3.1. Tollimaksu mõju kasutajate toodangu tulususele
(119)
Mõned kasutajad väitsid, et komisjon oli ajutise määruse põhjendustes 132-136 alahinnanud ajutise dumpinguvastase tollimaksu mõju klaaskiutooteid kasutavate Euroopa ettevõtjate tulususele ja seega ka elujõulisusele. Nende sõnul oli ajutise tollimaksu tegelik mõju palju suurem ja see seadis paljude liidu ettevõtjate tuleviku küsimärgi alla.
(120)
Sellega seoses on oluline märkida, et ajutises määruses hinnati tollimaksu majanduslikku mõju uurimises koostööd teinud kasutajate esitatud majandusandmete põhjal. Need olid ka ainsad kontrollitavad andmed. Ehkki paljud kasutajad olid seda hinnangut kritiseerinud, esitas vaid üks neist analüüsi täpsustamiseks lisateavet. Kuna see ettevõtja kasutas lõnga, ei võetud tema esitatud andmeid siiski lõplikus tollimaksu mõju analüüsis arvesse.
(121)
Peale selle väideti, et väikeste ja keskmise suurusega kasutajate osakaal oli kindlakstehtust suurem. Et aga sellised kasutajad ei teinud täielikult koostööd, esitati selle väite tõestuseks vähe konkreetseid tõendeid. Tõepoolest kuulusid koostööd teinud kasutajate sekka ka mõned rahvusvahelised kontsernid, mida tollimaks kindlasti vähem mõjutas. Et see asjaolu arvutusi ei moonutaks, määras komisjon uurimise lõppetapis koostööd tegeva kasutaja puhul tollimaksu mõju kindlaks mitte kogu ettevõtja, vaid klaaskiudu kasutanud filiaali suhtes - vt põhjendus 123.
(122)
Pärast lõnga väljajätmist tootevalikust tuli uurimise esialgses etapis antud hinnang läbi vaadata, jättes analüüsist välja lõnga kasutavad ettevõtjad. Pealegi tuli hinnangut muuta ka kohaldatavate tollimaksumäärade tõttu (vt põhjendus 139).
(123)
Pärast nimetatud läbivaatamisi on tollimaksu arvestuslik mõju klaaskiudu kasutavatele ettevõtjatele keskmiselt vaid ligikaudu 0,5-2,3 protsendipunkti nende klaaskiudu kasutavate filiaalide kasumist. Seega osutus mõju esialgu arvatust väiksemaks, lausa tühiseks, sest on vähetõenäoline, et sellist väikest omahinna tõusu, mille põhjustas käesoleval juhul arvatavasti tollimaks, ei saaks täielikult või osaliselt tarbijatele üle kanda.
(124)
Mis puudutab omahinna tõusu ülekandmist, siis saadi kaebuse esitajalt andmeid vaigu hinnatõusu kohta; nimelt on vaik kasutaja jaoks üks olulisemaid kuluartikleid, millel on valminud komposiittoote omahinnas vast suurim kaal. Need andmed näitasid, et kui klaaskiu müügihind (kasutaja omahind) püsis pikka aega stabiilne, siis vaigu omahind lausa kahekordistus samal perioodil. Vaigu hinnatõus jätkus 2009. aasta lõpust. Siiski jätkasid kasutajad hinnatõusust hoolimata kõnealuse olulise toormaterjali ostmist ja suutsid lõpptooteid ka müüa, säilitades konkurentsivõime. Seega on tõenäoline, et nad suutsid omahinna tõusu vähemalt osaliselt tarbijatele üle kanda. Kui sedavõrd märkimisväärse hinnatõusu saab (osaliselt) tarbijatele üle kanda, siis ei ole põhjust, miks ei saaks sama teha klaaskiu suhtes kahju kõrvaldamise tasemel kehtestatud dumpinguvastase tollimaksuga.
(125)
Mõned isikud väitsid, et teatavad kasutajad, sh rahvusvahelised kontsernid, viivad või kavatsevad viia oma tootmise väljapoole liitu, mis võib kaasa tuua töökohtade vähenemise liidu kasutajate seas. Lisaks võib see mõjutada klaaskiude kasutavate ettevõtete tarbijaid, samuti plastitootjaid, kes tarnivad komposiitmaterjale tootvatele kasutajatele toorainet. See on üks võimalikke tagajärgi, kui tollimaksud kehtestatakse mis tahes vahetootele, mitte ainult klaaskiule. Ka tootmisahela järgmise etapi kasutajad saavad taotleda dumpinguvastases menetluses kaitset, nagu seda on juba tehtud hõreda koega klaaskiust kangaste puhul. Igal juhul oleks sellise kaitse mõju kohaldatavate tollimaksude taseme tõttu väga piiratud (vt põhjendus 139).
(126)
Eespool esitatut arvestades võib teha järelduse, et mitte ükski uurimises koostööd teinud kasutaja, kes esitas komisjonile uurimiseks oma majandusandmeid, ei ole tootmistegevuse lõpetamise ohus kavandatavate meetmete põhjustatud kulude kasvu tõttu.
3.2. Varustuskindlus
(127)
Mõned kasutajad kordasid taas väidet, et liidu turu varustuskindlus on ohus ja et dumpinguvastased meetmed halvendasid olukorda veelgi. Nad esitasid oma väite põhjenduseks mõned tõendid, mis näitavad, et liidu tootmisharu ei suuda varustada kasutajaid klaaskiuga nõutavas koguses ja hinnatasemel. Samamoodi leiti olevat lihtsustatud ja põhjendamata komisjoni väide, mille kohaselt on ELi tootmisharul piisavalt kasutamata potentsiaali, et teha tasa Hiinast pärit import.
(128)
Küsimust analüüsiti põhjalikumalt. Lisaks saadi kaebuse esitajalt uut teavet tootmismahtude, tootlikkuse rakendusastme ja nõudluse kohta. Nende andmete analüüs näitas, et 2010. aasta esimesel poolel oli liidu tootmisharul tõepoolest raskusi teatavate toodete tarnimisega, kuna majanduskriisijärgsel taastuval turul nappis varusid. Vahepeal aga nõudlus stabiliseerus kooskõlas ajutise määruse põhjendustes 145-149 väljendatud ootustega ja tõendid näitasid, et ELi tarnijate poolt kohe turustatud toodangu mahud kasvasid 2010. aasta jooksul tunduvalt. Teatati ka liidu tootmisharu tootmisvõime suurendamise plaanidest lühemas ja keskpikas perspektiivis. Lisaks esitati tõendeid ka mitme kolmanda riigi suurenenud tootmispotentsiaali kohta.
(129)
Lõnga tootmist ja tootmisvõimsust kajastavad ajakohastatud andmed ei olnud nii paljutõotavad; ühest sõltumatust uuringust ilmnes, et lõnga tarne osas on olukord tunduvalt halvem. Kuna lõng jäeti tootevalikust välja, ei tule seda küsimust siiski rohkem käsitleda.
(130)
Lisaks väitis mitu kasutajat, et mõned liidu tootjad tõstsid kohe pärast ajutise määruse avaldamist tunduvalt teatavate toodete hindu ja hakkasid lisakoguste tellimisel nõudma kasutajatelt, et nad tasuksid kõrgemat hinda. Samuti väideti, et teatavad liidu tootjad hakkasid vastupidiselt senistele tavadele sõlmima ainult lühiajalisi lepinguid (kehtivusega vähem kui aasta). Kasutajad esitasid tõendeid selle trendi kohta, mida nad tõlgendasid kui liidu tootmisharu suutmatust varustada turgu nõutavate kogustega mõistlikul hinnatasemel.
(131)
Sellega seoses tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise järel võis liidu turul oodata mõningast hinnatõusu. Seetõttu ei saa liidu tootjate hindade teatavat tõusu pidada ebaharilikuks. Lühiajaliste lepingute puhul on aga tegemist ostja ja müüja vahelise kokkuleppega, mis ei pruugi tingimata olla seotud ajutise varustusprobleemiga, vaid mitmesuguste muude turgu mõjutavate teguritega. Igal juhul paistab, et klaaskiutarned normaliseerusid 2010. aasta vältel, nagu on selgitatud ka põhjenduses 128. Seetõttu lükati need väited tagasi.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(132)
Eelöeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 150-151 ning tehakse lõplik järeldus, et kokkuvõttes puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamata jätmist.
H. LÕPLIKUD MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(133)
Kaebuse esitaja märkis, et uurimise esialgses etapis kehtestatud 5 % kasumimarginaal on liiga madal, ning rõhutas veel kord, et 12-15 % tase oleks põhjendatum, kuna klaaskiutoodete valmistamine on äärmiselt kapitalimahukas tööstusharu. Ta väitis, et kõrgema tulususe korral saaksid tootjad piisavat kapitalitulu ja teeksid uusi investeeringuid. Selle väite toetuseks ei esitatud siiski veenvaid tõendeid, mistõttu jääb jõusse uurimise esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % kasumimarginaal.
(134)
Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega tuleb märkida kooskõlas põhjendusega 71, et neid metodoloogilisi muudatusi, mida kohaldati hindade allalöömise taseme arvutamisel, st i) lõnga väljajätmine, ii) tooteliikide rühmitamine ja iii) impordijärgselt kantud kulude arvessevõtmine, kohaldati ka kahju kõrvaldamise taseme arvutamisel.
(135)
Et jätta tootevalikust välja lõng ja arvestada iga tooterühma (klaaskiust heie, tükeldatud klaasikiud ja klaaskiust matid) eripära, tugines komisjon valimisse kuuluvate liidu tootjate esitatud üksikasjalikule finantsteabele, mis oli jaotatud tooteliikide järgi. Nii kasutaski komisjon peamiste tooterühmade (klaaskiust heie, tükeldatud klaasikiud ja klaaskiust matid) järgi liigitatud finantsandmeid, mitte esialgsetes arvutustes kasutatud üldiseid andmeid, mis hõlmasid ka lõnga (vt ajutise määruse põhjendus 155). Sel viisil arvutatud tulemused kajastavad paremini olukorda turul ja võtavad võimalikult suurel määral arvesse muudetud tootevalikut ning peamiste tooteliikide eripära.
(136)
Eespool nimetatud korrigeerimiste tõttu muutus esialgu kindlakstehtud kahju kõrvaldamise tase oluliselt.
2. Lõplikud meetmed
(137)
Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 9 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed.
(138)
Kuna kahju kõrvaldamise tase on madalam kui kehtestatud dumpingumarginaal, peaksid lõplikud meetmed põhinema kahju kõrvaldamise tasemel.
(139)
Eespool esitatut arvestades on tollimaksu määrad väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist järgmised:
Eksportiv tootja
Kavandatav dumpinguvastane tollimaks (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Kõik muud äriühingud
13,8
(140)
Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalne dumpinguvastane tollimaksumäär määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastab see asjaomase äriühingu olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetse nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei tohi nimetatud määra kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.
(141)
Taotlus kohaldada nimetatud äriühingule ettenähtud individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõigi vajalike andmetega, märkides eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(142)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks üleriigilist tollimaksu määra kohaldada nii koostööst hoiduvate eksportijate suhtes kui ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(143)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna tootevalikust on välja jäetud lõng (vt põhjendused 13-24), vabastatakse lõnga impordilt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Kuna lõplikud tollimaksumäärad on ajutistest tollimaksumääradest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit, praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099) alla kuuluvate kuni 50 mm pikkuste tükeldatud klaaskiudude, klaaskiust heide (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust mattide (välja arvatud klaasvillmatid) impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Kõik muud äriühingud
13,8
A999
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Määruse (EL) nr 812/2010 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna teatava Hiina Rahvavabariigist pärit, praegu CN-koodi ex 7019 19 10 (TARICi koodid 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 ja 7019191079) alla kuuluva klaasfilamentkiust lõnga (välja arvatud lõng, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) impordi eest tagatiseks antud summad vabastatakse.
2. Määruse (EL) nr 812/2010 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit, praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099) alla kuuluvate kuni 50 mm pikkuste tükeldatud klaaskiudude, klaaskiust heide (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust mattide (välja arvatud klaasvillmatid) impordi eest tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 9. märts 2011