РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 септември 2010 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и за освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита
(2010/577/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове полиетилен терефталат (наричан по-долу „PET“) с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-долу „разглежданите държави“). На 1 юни 2010 г. с Регламент (ЕС) № 472/2010 (3) (наричан по-долу „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
(2)
Процедурата бе започната по жалба, подадена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял - в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на някои видове полиетилен терефталат.
(3)
Както е посочено в съображение 11 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
(4)
По време на паралелната процедура срещу субсидиране с Регламент (ЕС) № 473/2010 (4) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Последваща процедура
(5)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и - където беше уместно, временните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано прекратяване на процедурата и освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита (наричано по-долу „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и - където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
3. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС не е представителна и е противоречива, поради което анализът на вредата съдържа пропуски. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид неголемия брой производители. Освен това бе заявено, че поради „изкуственото“ разделяне на групите от дружества на отделни правни субекти извадката не включва някои от лидерите на пазара (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията по подбора на извадката е непоследователна, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Наред с това бе изтъкнато, че извадката не е представителна, тъй като не включва нито един производител, който продава достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Вследствие на това, според твърдения, институциите не са могли да направят оценка на реалния капацитет за доставка на промишлеността на Съюза и не са взели предвид конфликта на интереси на промишлеността на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е спаднала до 28 % от производството на ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически издържана.
(10)
По отношение на аргумента, че не е имало необходимост от извадка предвид неголемия брой на производителите, отново се изтъква, че при изготвянето на извадката се отзоваха 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката беше изготвена в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент на базата на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват в извадката отделни дружества, които са част от група от дружества, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката, не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно най-големият представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
По отношение на Indorama - по време на РП тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. По отношение на дружеството Equipolymers, което по време на РП е разполагало с два обекта, произвеждащи PET (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Предвид това, че беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение да се приемат тези консолидирани данни и дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на лидери на пазара, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите на клиенти от ЕС.
(13)
По отношение на твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че капацитетът за доставка може да се разглежда в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел потреблението, свързано със собствена употреба, може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да присъства такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двойствен интерес, породен от едновременния статут на дружество като производител и като преработвател от ЕС. Статутът на дружество като производител и като преработвател от ЕС не е свързан с резултатите от работата на промишлеността на Съюза, където като база за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе изложеното в твърдението се отхвърля.
(14)
По отношение на твърдението за цялостната представителност на извадката отново се изтъква, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството на Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
По отношение на твърдението, че подбраната извадка не е статистически издържана, се отбелязва, че в член 17, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се базира на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически издържана“ извадка.
(16)
Поради липсата на други коментари по отношение на констатациите изложеното в съображения 3-10 от временния регламент се потвърждава.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 12 от временния регламент разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от разглежданите държави и попадащ под код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 14 от временния регламент се посочва, че разследването показа, че произведеният от промишлеността на Съюза и продаден в Съюза PET и PET, произведен и продаден на вътрешния пазар в разглежданите държави и изнесен за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, обект на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе разделен допълнително на различни подвидове продукти за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде разделен на различни подвидове продукти в съответствие с различните им вискозитетни индекси, тъй като вискозитетният индекс е основен показател при определянето на различните приложения на произведените видове на PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе съответно адаптирана.
В. ДЪМПИНГ
(21)
Както е обяснено в съображение 20, методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе адаптирана и дъмпинговият марж за всяка разглеждана държава сега се изчислява отделно за всеки продукт.
1. Иран
1.1. Нормална стойност
(22)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 16-18 от временния регламент, се потвърждава.
1.2. Експортна цена
(23)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 19 от временния регламент, се потвърждава.
1.3. Сравнение
(24)
В съображение 23 от временния регламент се посочва, че иранският износител не е бил в състояние да определи количествено предполагаемото въздействие на санкциите спрямо Иран по начин, който да може да бъде подкрепен с доказателства. В коментарите си по временния регламент дружеството твърди, че задължение на разследващия орган, а не на износителя, е да гарантира, че сравнението е справедливо. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент обаче корекция може също така да бъде направена за разлики в други фактори, ако бъде доказано, че те влияят на сравнимостта на цените, и по-специално, че потребителите редовно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори. Тъй като задължение на износителя производител е да докаже съществуването на други фактори, твърдението се отхвърля и методологията, разяснена в съображения 20-23 от временния регламент, се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(25)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 24-25 от временния регламент, се потвърждава.
(26)
Окончателният дъмпингов марж за Иран, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 26,8 %.
2. Пакистан
2.1. Нормална стойност
(27)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 27-29 от временния регламент, се потвърждава.
2.2. Експортна цена
(28)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 30 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(29)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 31-32 от временния регламент, се потвърждава.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 33 от временния регламент, се потвърждава.
(31)
Окончателният дъмпингов марж за единствения пакистански производител износител Novatex Limited, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(32)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в Пакистан, не следва да се налагат окончателни мерки.
3. Обединени арабски емирства
3.1. Нормална стойност
(33)
След промяна на методологията, разяснена в съображения 20 и 21, резултатите от проверката при обичайни търговски условия, както е описано в съображения 37 и 38 от временния регламент, се промениха по отношение на някои разновидности на продукта. Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(34)
Когато не е имало рентабилни продажби на дадена разновидност на продукта, се счита, че този вид продукт е продаван в недостатъчни количества на цена на вътрешния пазар, за да може да се вземе като подходяща основа за установяване на нормалната стойност.
(35)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за дадена разновидност на продукта, продаван от производителите износители, да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент бяха определени въз основата на действителните данни за производството и продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.2. Експортна цена
(37)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 39 от временния регламент, се потвърждава.
3.3. Сравнение
(38)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 40-41 от временния регламент, се потвърждава.
3.4. Дъмпингов марж
(39)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 42 от временния регламент, се потвърждава.
(40)
Окончателният дъмпингов марж за единствения производител износител от ОАЕ - JBF RAK LLC, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(41)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в ОАЕ, не следва да се налагат окончателни мерки.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление на Съюза
(42)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това изложеното в съображения 45-50 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Отново се изтъква, че в съображение 52 от временния регламент бе счетено, че тъй като констатираният по отношение на Пакистан дъмпингов марж е на равнище de minimis, въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с вноса от Иран и ОАЕ, за който временно е установено, че е дъмпингов.
(44)
Предвид това, че по-нататъшното разследване показа, че дъмпинговият марж за ОАЕ също е на равнище de minimis, се счита, че въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с дъмпинговия внос от Иран. Следователно не се извършва кумулативна оценка на вноса.
2.2. Обем на разглеждания внос
(45)
Обемът на дъмпинговия внос в ЕС на разглеждания продукт започна от сравнително ниски равнища през 2006 г., но постепенно нарасна до РП, достигайки 55 500 тона през РП. По-конкретно, вносът от Иран нарасна повече от два пъти между 2006 г. и 2007 г., преди да нарасне с над 100 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още почти 130 процентни пункта между 2008 г. и РП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от Иран (в тонове)
11 752
26 624
40 101
55 500
Индекс (2006 = 100)
100
227
341
472
Пазарен дял на дъмпинговия внос от Иран
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Източник: Евростат
2.3. Пазарен дял на разглеждания внос
(46)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран се установи на 0,4 % през 2006 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с 1,5 процентни пункта, през разглеждания период. По-конкретно той нарасна с 0,5 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г., с още 0,5 - между 2007 г. и 2008 г., и с 0,5 процентни пункта - между 2008 г. и РП. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран е бил 1,9 %.
2.4. Цени
i) Динамика на цените
(47)
През разглеждания период средната цена на вноса е намаляла с 11 %, като най-резкият спад е бил в периода от 2008 г. до РП. По-конкретно, средната цена е останала непроменена през 2007 г. и е намаляла с 2 процентни пункта през 2008 г., като впоследствие е спаднала с още 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена на вноса от Иран (евро/тон)
1 033
1 034
1 008
920
Индекс
100
100
98
89
Източник: Евростат
ii) Подбиване на цените
(48)
След временното разгласяване иранският износител заяви, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена, като неправилно е изчислен размерът на равнището на търговска корекция; не бе предложено обаче алтернативно количествено определение на равнището на търговска корекция. На практика основата на равнището на търговия, използвана при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната цена CIF. Няма друга информация за подобна корекция, затова твърдението се отхвърля. Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда е занижена. В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
(49)
Предвид изложеното по-горе окончателно се потвърждава, че продаваните в Съюза дъмпингови продукти с произход от Иран са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 3,2 %.
3. Положение на промишлеността на Съюза
(50)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като поради грешно подбраната извадка не би могло да се екстраполират резултати за цялата промишленост на Съюза. Например бе заявено, че тъй като едно дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по досието. Във всеки случай използването на капацитета само на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата по отношение на почти всички останали показатели за вреда за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(51)
Поради липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 63-82 от временния регламент се потвърждава.
4. Заключение относно вредата
(52)
Поради липса на каквито и да било конкретни коментари заключението относно вредата, изложено в съображения 83-85 от временния регламент, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(53)
Нарастването на обема на дъмпинговия внос от Иран почти пет пъти между 2006 г. и РП и на съответния му пазарен дял от пазара на Съюза, т.е. с 1,5 процентни пункта, а така също и установеното подбиване на цените (3,2 % по време на РП) като цяло съвпадат с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза. Следователно може да се направи заключението, че дъмпинговият внос от Иран е имал въздействие върху установената вреда за промишлеността на Съюза.
(54)
Важно е да се подчертае, че при паралелната процедура срещу субсидиране бе установено, че кумулативният субсидиран внос от Пакистан, ОАЕ и Иран причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(55)
От друга страна, предвид значителния обем и ниските цени на вноса от Корея и Пакистан, също така се потвърждава, както е заявено в съображения 94 и 96 от временния регламент, че този внос допринася до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(56)
Освен това според тази процедура значителният внос от ОАЕ (около 150 000 t) също е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(57)
Едновременно с това пазарният дял на иранският внос е бил под 1 % през 2006 г. и 2007 г., а през РП е бил само близо до 2 %, което съответства на 55 000 t.
(58)
Трябва също така да се отбележи, че подбиването, установено за иранския производител, е било по-ниско отколкото при недъмпинговия внос от ОАЕ.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(59)
В заключение може да се каже, че макар горният анализ да показва, че дъмпинговият внос с произход от Иран е имал неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, то това въздействие, взето само по себе си, не е било в степен, в която да се счете за съществено, както се изисква в член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(60)
Разследването доказа, че разглежданият продукт, внасян от Пакистан и от ОАЕ, не е продаван на дъмпингова цена. Следователно процедурата по отношение на Пакистан и на ОАЕ се прекратява, без да се налагат мерки.
(61)
Разследването доказа, че вносът от Иран на разглеждания продукт е бил на дъмпингови цени и донякъде е допринесъл за вредата, понесена от Съюза.
(62)
Както е посочено в съображение 59, бе установено, че неблагоприятното въздействие на вноса от Иран върху положението на промишлеността на Съюза не е било в степен, която би позволила да бъде определено като съществено.
(63)
Предвид горното, като се отчита липсата на значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Иран, се прави заключението, че процедурата следва да бъде прекратена, без да се налагат мерки и спрямо Иран.
(64)
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се прекратява.
Член 2
Регламент (ЕС) № 472/2010 се отменя. Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010 върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран и Обединените арабски, се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
28. september 2010,
millega lõpetatakse Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja vabastatakse ajutiste tollimaksude kehtestamisega tagatud summad
(2010/577/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
3. septembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Komisjoni 1. juuni 2010. aasta määrusega (EL) nr 472/2010 (edaspidi „ajutine määrus”) (3) kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes
(2)
Menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 20. juulil 2009 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust.
(3)
Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 11, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(4)
Paralleelse subsiidiumivastase menetluse käigus kehtestas komisjon määrusega (EL) nr 473/2010 (4) Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
2. Järgnenud menetlus
(5)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.
(6)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute poolt pärast esialgsete järelduste avaldamist esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(7)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek menetlus lõpetada ning vabastada ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad (edaspidi „lõplik teavitamine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(8)
Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.
3. Menetlusega seotud isikud
(9)
Mõned huvitatud isikud teatasid, et ELi tootjate valim ei olnud tüüpiline ega asjakohane, mistõttu oli kahju analüüs puudulik. Näiteks väideti, et valimi moodustamine ei olnud vajalik, kuna tootjate arv ei olnud suur. Veel väideti, et kontsernide kunstliku jagamise tõttu eraldi juriidilisteks üksusteks ei ole valimis teatavaid turuliidreid (Artenius, M&G Polimeri) ning et valimi koostamise metoodika ei olnud asjakohane, kuna valimisse võeti ka kaks kontserni. Väideti veel sedagi, et valim ei olnud tüüpiline, kuna sinna ei kuulunud ühtegi tootjat, kes müüb piisavas koguses polüetüleentereftalaati seotud töötlejale. Seetõttu ei saanud institutsioonid väidetavalt hinnata liidu tootmisharu tegelikku tarnevõimsust ega võtnud arvesse liidu tootmisharu huvide konflikti. Lisaks sellele eemaldati valimist üks äriühing, kes ei esitanud kõiki vajalikke andmeid, mistõttu väidetavalt langes esindatus 28 protsendile ELi toodangust. Samad isikud väitsid, et valim ei olnud statistiliselt õige.
(10)
Seoses väitega, et valimi moodustamine ei olnud vajalik, sest tootjate arv ei olnud suur, tuleb korrata, et valimisse võeti 14 liidu tootjat, mis kuuluvad kaheksasse kontserni. Arvestades koostööd teinud liidu tootjate suurt arvu (14), koostati valim kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 suurima tüüpilise müügimahu alusel, mida oli käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Valim koosnes viiest äriühingust, millel on kuus tootmiskohta.
(11)
Valimi tüüpilisusega seotud esimese väite kohta märgitakse, et institutsioonid võivad valimisse võtta kontserni kuuluvaid äriühinguid, kui need on tüüpilised ja neil on oma raamatupidamine. Kõigi neljateistkümne kaheksasse kontserni kuuluva ELi tootja uurimine oleks takistanud uurimise tähtajast kinnipidamist. Asjaolu, et valimisse võeti kaks kontserni, ei ole vastuolus käesoleval juhul kasutatud valimi koostamise metoodikaga, mille puhul lähtuti ELi klientidega seotud suurimast tüüpilisest müügimahust.
(12)
Indorama puhul tuleb arvestada seda, et sellel kontsernil oli uurimisperioodil kaks tootmiskohta - üks Madalmaades, teine Ühendkuningriigis. Selle kontserni võtmine valimisse on kooskõlas valimi koostamise metoodikaga, sest kaks tehast moodustasid ühe juriidilise ja finantsüksuse Equipolymersi puhul, millel oli uurimisperioodil kaks polüetüleentereftalaadi tootmisüksust (üks Itaalias, teine Saksamaal), esitas äriühing mõlema tootmiskoha koondandmed. Arvestades seda, et koondandmeid sai kontrollida äriühingu peakontorisse tehtud kontrollkäigul, otsustati selles menetluses võtta Equipolymersi polüetüleentereftalaadi tootmisüksused valimisse ühe üksusena. Seoses väitega, et valimisse tulnuks võtta Artenius and M&G Polimeri, sest nad on turuliidrid, märgitakse, et nende tootmisüksuste seas ei olnud ühtegi äriühingut, mille müügimaht ELi klientidele oleks olnud suurimate seas.
(13)
Seoses väitega, et valim ei olnud tüüpiline, sest sinna ei kuulunud tootja, kes tootis põhiliselt sisetarbeks, märgitakse, et tarnevõimet võib uurida liidu huvide analüüsi raames, kui selline taotlus esitatakse ja sel juhul võib sisetarbimise tootmismahust maha arvata. Seega ei ole sellist tootjat vaja lisada valimisse, et uurida teatavaid kahjutegureid. Teiseks võib topelthuvisid, mis võivad olla tingitud sellest, et äriühing on ELis üheaegselt nii tootja kui ka töötleja seisundis, hinnata samuti liidu huvide analüüsis. See, et äriühing on ELis üheaegselt nii tootja kui ka töötleja, ei ole seotud liidu tootmisharu edukusega, kui võrdlusaluseks on müük ELi sõltumatutele tarbijatele. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(14)
Seoses väitega valimi üldise tüüpilisuse kohta märgitakse, et valimi piiramine nelja äriühinguga vähendab valimi tüüpilisust 65 protsendilt 47 protsendile kõigi koostööd teinud tootjate müügimahust. Kõnealused neli äriühingut hõlmavad 52 % liidu toodangust. Seda loetakse Euroopa Liidu tootjate tüüpiliseks valimiks müügi puhul sõltumatutele ELi tarbijatele.
(15)
Seoses väitega, et valim ei olnud statistiliselt õige, märgitakse, et algmääruse artikli 17 lõikes 1 on selgelt sõnastatud, et alternatiivina statistiliselt õigele valimile, võib valim piirduda suurima esindusliku müügimahuga, mida käsutuses oleva aja jooksul on võimalik uurida.
(16)
Kuna järelduste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 3-10.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(17)
Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 12 on vaatlusalune toode määratletud kui asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem ning mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.
(18)
Ajutise määruse põhjenduses 14 on nenditud, et uurimine näitas, et liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdud polüetüleentereftalaat ning vaatlusalustes riikides toodetud ja nimetatud riikide omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud polüetüleentereftalaat on samasugused tooted.
(19)
Kuna vaatlusalust toodet loetakse homogeenseks, ei jagatud seda kahjumarginaali arvutamiseks toote alaliikidesse.
(20)
Üks eksportiv tootja väitis, et polüetüleentereftalaat tuleb jagada tooteliikideks vastavalt viskoossusele, sest viskoossus määrab toodetud polüetüleentereftalaadi liigi kasutusalad Väide kiideti heaks ning dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamise metoodikat muudeti vastavalt.
C. DUMPING
(21)
Nagu selgitatud põhjenduses 20, kohandati dumpingumarginaali arvutamise metoodikat ning iga vaatlusaluse riigi puhul arvutati dumpingumarginaal eraldi iga tooteliigi kohta.
1. Iraan
1.1. Normaalväärtus
(22)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 16-18 kirjeldatud metoodika.
1.2. Ekspordihind
(23)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 19 kirjeldatud metoodika.
1.3. Võrdlus
(24)
Ajutise määruse põhjenduses 23 kinnitati, et Iraani eksportija ei suutnud esitada tõendeid, mis oleks tõendanud Iraani suhtes kehtestatud sanktsioonide väidetava mõju suurust. Ajutise määruse kohta tehtud märkustes väitis äriühing, et õiglase võrdluse tagamine on uurimist teostava asutuse, mitte eksportija ülesanne. Algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis k on aga sätestatud, et kohandusi võib teha ka muude tegurite erinevuste arvessevõtmiseks, kui on ilmnenud, et need mõjutavad hinna võrreldavust, ning eelkõige juhul, kui kliendid maksavad selliste tegurite erinevuse tõttu siseturul erinevaid hindu. Kuna hinna võrreldavust mõjutavate muude tegurite olemasolu peab tõendama eksportiv tootja, lükatakse väide tagasi ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 20-23 kirjeldatud metoodika.
1.4. Dumpingumarginaal
(25)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 24-25 kirjeldatud metoodika.
(26)
Iraani lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Normaalväärtus
(27)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 27-29 kirjeldatud metoodika.
2.2. Ekspordihind
(28)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 30 kirjeldatud metoodika.
2.3. Võrdlus
(29)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba nimetatud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 31-32 kirjeldatud metoodika.
2.4. Dumpingumarginaal
(30)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 33 kirjeldatud metoodika.
(31)
Pakistani ainsa eksportiva tootja, äriühingu Novatex Limited lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 0,6 %, st alla miinimumi algmääruse artikli 9 lõike 3 tähenduses.
(32)
Kuna Pakistanis ei ole rohkem vaatlusaluse toote tootjaid, ei ole vaja kehtestada lõplikke meetmeid.
3. Araabia Ühendemiraadid
3.1. Normaalväärtus
(33)
Seoses põhjendustes 20 ja 21 kirjeldatud metoodika muutumisega on mõne tooteliigi puhul muutunud ka algmääruse põhjendustes 37 ja 38 kirjeldatud tavapärase kaubandustegevuse hindamise tulemused. Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(34)
Kui teatava tooteliigi puhul kasumlikku müüki ei olnud, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavas koguses, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.
(35)
Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi riigisiseseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, leiti normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.
(36)
Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 tegelikel andmetel, mille uurimisalune eksportiv tootja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.
3.2. Ekspordihind
(37)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 39 kirjeldatud metoodika.
3.3. Võrdlus
(38)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 40-41 kirjeldatud metoodika.
3.4. Dumpingumarginaal
(39)
Muude märkuste puudumisel peale nende, mida on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 20 ja 21, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 42 kirjeldatud metoodika.
(40)
Araabia Ühendemiraatide ainsa eksportiva tootja, äriühingu JBF RAK LLC lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata on 0,6 %, st alla miinimumi algmääruse artikli 9 lõike 3 tähenduses.
(41)
Kuna Araabia Ühendemiraatides ei ole rohkem vaatlusaluse toote tootjaid, ei ole vaja kehtestada lõplikke meetmeid
D. KAHJU
1. Tootmine liidus, liidu tootmisharu ja liidu tarbimine
(42)
Tootmise kohta liidus ning liidu tootmisharu ja tarbimise kohta ei esitatud ühtegi märkust. Seega kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 45-50.
2. Import asjaomastest riikidest
2.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(43)
Siinkohal tuleb korrata, et ajutise määruse põhjenduses 52 on märgitud, et Pakistani dumpingumarginaal on minimaalne ning kõnealuse impordi mõju ei saa hinnata koos Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordiga, mis leiti esialgselt olevat dumpinguhinnaga.
(44)
Kuna edasisel uurimisel selgus, et ka Araabia Ühendemiraatide puhul oli dumpingumarginaal minimaalne, leiti, et kõnealuse impordi mõju ei saa hinnata koos Iraanist lähtuva dumpinguhinnaga impordiga. Seega ei hinnatud importi kumulatiivselt.
2.2. Vaatlusaluse impordi maht
(45)
ELi suunatud vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht oli 2006. aastal võrdlemisi väike, kuid suurenes järk-järgult kuni uurimisperioodini ning oli uurimisperioodil 55 500 tonni. Täpsemalt öeldes kahekordistus Iraanist pärit import 2006. ja 2007. aasta vahel, kasvas seejärel 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 100 protsendipunkti ning veel peaaegu 130 protsendipunkti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.
Tabel 1
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Allikas: Eurostat
2.3. Vaatlusaluse impordi turuosa
(46)
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa oli 2006. aastal 0,4 % ja see kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt 1,5 protsendipunkti võrra. Täpsemalt kasvas see ajavahemikul 2006-2007 0,5 protsendipunkti, ajavahemikul 2007-2008 veel 0,5 protsendipunkti ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal järgmised 0,5 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa 1,9 %.
2.4. Hinnad
i) Hinna kujunemine
(47)
Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %, kõige järsem oli langus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Täpsemalt väljendudes 2007. aastal keskmine hind ei muutunud, 2008. aastal vähenes see kahe protsendipunkti võrra ning uurimisperioodi jooksul veel täiendavalt 9 protsendipunkti võrra.
Tabel 2
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Iraanist pärit impordi hind (eurot/tonn)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Allikas: Eurostat
ii) Hindade allalöömine
(48)
Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist märkis Iraani eksportija, et kahjumarginaal on üle hinnatud, sest kindlaks määratud kaalutud keskmine ühiku hind on liiga madal kaubandustaseme kohanduse väära arvutuse tõttu, samas ei esitanud ta muud kaubandustaseme kohanduse määra. Tõepoolest oli kaubandustase, mida kasutati esialgses arvutuses, kindel summa tonni kohta, sest see oli komisjonitasu, mida sai koostööd tegev impordiagent, ning see oli ligikaudu 1 % keskmisest CIF-hinnast. Sellise kohandamise kohta puudub muu teave ning seega lükatakse väide tagasi. Sama isik väitis ka, et 2 protsendiline importimisjärgsete kulude määr ei ole ilmselt piisav. Tuleb korrata, et käesoleva uurimise raames ei teinud koostööd ükski importija ning oli võimatu kontrollida, kui suured olid tegelikult importimisjärgsed kulud. Seega kasutati muu teabe puudumise tõttu varasemates menetlustes kasutatud määra.
(49)
Ülaltoodut arvesse võttes lõi Iraanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharu hindu alla 3,2 % võrra.
3. Liidu tootmisharu olukord
(50)
Sama huvitatud isik väitis, et kahju ei ole tekkinud, sest väidetavalt oli valim valesti koostatud ning seetõttu ei saa tulemusi ekstrapoleerida kogu liidu tootmisharu kohta. Näiteks väideti, et kuna üks äriühing (kes valimisse ei kuulunud) oli märkinud, et ta kasutas üle 100 % oma võimsusest, on selge, et kahju ei olnud. Märgitakse, et esitatud teave on väljavõte selle äriühingu andmetest börsiasutusele ning neid ole kontrollitud. See teave ei ole ka kooskõlas muude andmetega. Igatahes ei saa ühe Euroopa Liidu tootja tootmisvõimsuse rakendusaste muuta valimisse kuulunud ja teiste ELi tootjate kahju kohta tehtud järeldusi.
(51)
Kuna muid väiteid või märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63-82.
4. Järeldus kahju kohta
(52)
Kuna muid väiteid või märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 83-85 esitatud järeldused kahju kohta.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(53)
Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ligikaudu viiekordne suurenemine 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel, sellise impordi turuosa tõus liidu turul ligi 1,5 protsendipunkti võrra ning tuvastatud hindade allalöömine (uurimisperioodi jooksul umbes 3,2 %) langes üldiselt kokku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Seega võib järeldada, et Iraanist pärit dumpinguhinnaga import mõjutas ELi tootmisharule tekitatud tuvastatud kahju.
(54)
On tähtis rõhutada, et samaaegse subsiidiumidevastase menetluse käigus leiti, et Pakistanist, Araabia Ühendemiraatidest ja Iraanist pärit kumuleeritud subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.
(55)
Võttes arvesse Koreast ja Pakistanist pärit impordi suurt mahtu ja madalat hinda, leiti teiselt poolt, nagu on väidetud ka ajutise määruse põhjendustes 94 ja 96, et kõnealune import mõjutas teatavas ulatuses ELi tootmisharule tekitatud kahju.
(56)
Lisaks leiti käesolevas menetluses, et liidu tootmisharu hindu lõi alla ka Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi märkimisväärne maht (ligikaudu 150 000 tonni).
(57)
Samal ajal oli Iraanist pärit impordi turuosa 2006. ja 2007. aastal alla 1 % ning uurimisperioodil ligikaudu 2 %, mis vastab 55 000 tonnile.
(58)
Lisaks tuleb märkida, et Iraani tootjate puhul tuvastatud hindade allalöömine oli väiksem kui Araabia Ühendemiraatidest pärit dumpinguvaba impordi puhul.
2. Järeldus põhjuslike seoste kohta
(59)
Kokkuvõtteks võib öelda, et ehkki eespool esitatud analüüs näitas, et Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordil oli teatav negatiivne mõju liitu tööstusharu olukorrale, ei olnud see mõju eraldi võttes oluline algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. MENETLUSE LÕPETAMINE
(60)
Uurimisel selgus, et Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest imporditud vaatlusalust toodet ei müüdud dumpinguhinnaga. Seega tuleb menetlus Pakistani ja Araabia Ühendemiraatide suhtes lõpetada meetmeid kehtestamata.
(61)
Uurimisel selgus, et Iraanist imporditud vaatlusalust toodet müüdi dumpinguhinnaga ning see mõjutas teatavas ulatuses liidu tootmisharule tekitatud kahju.
(62)
Kuid nagu osutatud põhjenduses 59, leiti, et Iraanist pärit impordi negatiivne mõju liidu tootmisharule ei olnud piisav, et käsitleda seda olulise mõjuna.
(63)
Eespool esitatut silmas pidades ning võttes arvesse, et Iraanist pärit dumpinguhinnaga impordil puudus oluline mõju, otsustati, et menetlus tuleb lõpetada ka ilma Iraani suhtes meetmeid kehtestamata.
(64)
Määrusega (EL) nr 472/2010 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb vabastada.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ning ISO-standardi 1628-5 kohase viskoossuskoefitsiendiga 78 ml/g või kõrgem praegu CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva teatava polüetüleentereftalaadi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus lõpetatakse.
Artikkel 2
Määrus (EL) nr 472/2010 tunnistatakse kehtetuks. Iraanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ning ISO-standardi 1628-5 kohase viskoossuskoefitsiendiga 78 ml/g või kõrgem praegu CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes määrusega (EL) nr 472/2010 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb vabastada.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 28. september 2010