РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 137/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете, с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Калциевият формат (CAS 544-17-2) е тор с второстепенен хранителен елемент, който се използва като листен тор за отглеждане на плодове в една държава-членка. Веществото е безвредно за околната среда и здравето на човека. По тази причина, за да стане по-леснодостъпен за земеделските производители в Съюза, калциевият формат следва да бъде признат като „ЕО тор“.
(3)
Разпоредбите относно хелатираните хранителни микроелементи и разтворите на хранителните микроелементи следва да бъдат адаптирани, за да се позволи употребата на повече от един хелатиращ агент, да се въведат общи стойности за минималното съдържание на водоразтворими хранителни микроелементи и да се гарантира, че всеки един хелатиращ агент, който хелатира минимум 1 % от водоразтворимия хранителен микроелемент и който е идентифициран и определен количествено съгласно стандарт EN, е етикетиран. Необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг преходен период, който да даде възможност на икономическите оператори да продадат наличните количества торове.
(4)
Цинков оксид (CAS 1314-13-2) на прах е цинков тор, включен в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Употребата на цинков оксид под формата на прах създава потенциален риск от прахообразни частици. Употребата на цинков оксид под формата на стабилна водна суспензия предотвратява подобен риск. Поради това суспензията на цинков тор следва да бъде призната за „ЕО тор“ с цел по-безопасна употреба на цинков оксид. За да се позволи гъвкавост във формулациите, използването на цинкови соли, както и на един или повече видове цинкови хелати също следва да бъде разрешено във всички подобни суспензии на водна основа.
(5)
В член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се регламентират правилата относно състава и етикетирането на торове от смеси от хранителни микроелементи, но подобни смеси все още не фигурират сред видовете торове, включени в приложение I. Поради това торовете от смеси от микроелементи не могат да се продават като „ЕО торове“. По тази причина обозначенията на видовете торове с хранителни микроелементи, твърди или течни, трябва да бъдат включени в приложение I.
(6)
Имино-ди-янтарната киселина (IDHA) е хелатиращ агент, който е разрешен за употреба в две държави-членки за листно подхранване, за внасяне в почвата, в хидропониката и фертигацията. Имино-ди-янтарната киселина следва да бъде включена в списъка с разрешени хелатиращи агенти в приложение I, за да стане по-леснодостъпна за земеделските производители в Съюза.
(7)
Съгласно член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 контролът на „ЕО торовете“ трябва да се извършва в съответствие с методите за анализ, описани в него. Някои методи обаче не са международно признати. Европейският комитет по стандартизация вече е разработил EN стандарти, които следва да заменят посочените методи.
(8)
Валидираните методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Поради това следва да се прави разграничение между валидираните EN стандарти и невалидираните методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите.
(9)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(10)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Преходни разпоредби
Букви а)-д) от точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 9 октомври 2012 г. за торове, които са пуснати на пазара преди 9 март 2011 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 февруари 2011 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 137/2011,
16. veebruar 2011,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta selle I ja IV lisa tehnika arenguga kohandamise eesmärgil
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta, (1) eelkõige selle artikli 31 lõikeid 1 ja 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 3 on sätestatud, et I lisas loetletud väetiseliikide hulka kuuluva väetise puhul, mis vastab nimetatud määruses kehtestatud tingimustele, võib kasutada märget „EÜ väetis”.
(2)
Kaltsiumformiaat (CASi nr 544-17-2) on sekundaartoitaine, mida kasutatakse ühes liikmesriigis viljapuude väetamisel lehtede kaudu. See aine ei kahjusta keskkonda ega inimeste tervist. Seetõttu, et muuta kaltsiumformiaat kättesaadavamaks põllumeestele kogu ELis, tuleks see aine lisada „EÜ väetiseliikide” hulka.
(3)
Tuleks kohandada sätteid mikroelementide kelaatide ja lahuste kohta, et saaks kasutada rohkem kui ühte kelaadimoodustajat, kehtestada vees lahustuvate mikroelementide miinimumsisalduse ühtsed määrad ja tagada, et kõik kelaadimoodustajad, mis kelaadivad vähemalt 1 % vees lahustuvatest mikroelementidest ja mis on EN-standardite kohaselt identifitseeritud ja kvantifitseeritud, oleksid märgistatud. On vaja kehtestada piisav üleminekuperiood, et ettevõtjad saaksid oma väetiste varud ära müüa.
(4)
Tsinkoksiidi pulber (CASi nr 1314-13-2) on määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas loetletud tsinkväetis. Kui tsinkoksiidi kasutatakse pulbri kujul, võib see levida tolmuna. Seda ohtu saab vältida, kui kasutada tsinkoksiidi stabiilset veesuspensiooni. Et muuta tsinkoksiidi kasutamine ohutuks, tuleks tsinkväetise suspensioon lisada „EÜ väetiseliikide” hulka. Et väetisesegude tegemisel oleks võimalik paindlikkus, tuleks lubada sellistes vesisuspensioonides ka tsinksoolade ja üht või mitut liiki tsinkkelaatide kasutamist.
(5)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 23 lõikes 2 on kehtestatud eeskirjad mitme mikroelemendi segu sisaldavate väetiste koostise ja märgistamise kohta, kuid sellised segud ei ole veel loetletud I lisas sätestatud väetiseliikide hulgas. Mikroelementide segu sisaldavaid väetisi ei tohi seega EÜ väetisena müüa. Mikroelementide segust koosneva väetise määratlus tuleks seega lisada I lisasse tahkete väetiste ja vedelväetiste juurde.
(6)
Iminodimerevaikhape (IDHA) on kelaativ aine, mida on kahes liikmesriigis lubatud kasutada lehtede pritsimiseks, mulda viimiseks, toitelahustel taimede kasvatamiseks ja kastmisveega väetiste andmiseks. Seega tuleks iminodimerevaikhape lisada I lisas loetletud lubatud kelaadimoodustajate hulka, et muuta see lihtsamini kättesaadavaks põllumeestele kogu ELis.
(7)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 29 lõikes 2 on esitatud nõue, et EÜ väetiste ametlik kontrollimine toimuks määruses kirjeldatud analüüsimeetodite kohaselt. Samas ei kuulu mõni neist meetoditest rahvusvaheliselt tunnustatud meetodite hulka. Euroopa Standardikomitee (CEN) on nüüd välja töötanud EN-standardid, millega tuleks need meetodid asendada.
(8)
EN-standarditena avaldatud tunnustatud meetodid eeldavad tavaliselt laboritevahelist võrdlust (mitmes laboratooriumis tehtud kontrollkatseid), millega kontrollitakse analüüsimeetodi reprodutseeritavust ja korratavust erinevates laboratooriumides. Et kontrollijad teaksid täpselt EN-standardite statistilise usaldusväärsuse taset, oleks seega vaja tunnustatud EN-standardid ja tunnustamata meetodid eristada, et oleks lihtsam kindlaks teha neid EN-standardeid, mille kontrollkatsed on tehtud mitmes laboratooriumis.
(9)
Õigusakti lihtsustamise ja edaspidise läbivaatamise hõlbustamiseks on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisas esitatud standardeid käsitlev tekst tervikuna ning lisada viited Euroopa Standardikomitee (CEN) avaldatavatele EN-standarditele.
(10)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2003/2003 vastavalt muuta.
(11)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 32 alusel asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Muudatused
1. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
2. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
Artikkel 2
Üleminekusätted
I lisa punkti 2 alapunkte a-e kohaldatakse alates 9. oktoobrist 2012 nende väetiste suhtes, mis on viidud turule enne 9. märtsi 2011.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. veebruar 2011