РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 декември 2010 година
относно държавна помощ C 8/10 (ex N 21/09 и NN 15/10), приведена в действие от Гърция в полза на Varvaressos S.A.
(нотифицирано под номер C(2010) 8923)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/414/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на помощ C 8/10 (ex N 21/09 и NN 15/10) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 5 ноември 2007 г. Комисията получи уведомление от Гърция относно мярка за помощ за оздравяване в полза на Varvaressos S.A. (наричано по-долу „Varvaressos“). След обмен на информация на 16 юли 2008 г. Комисията прие решение „без възражения“ относно мярката, за която бе подадено уведомлението.
(2)
На 15 януари 2009 г. Комисията получи уведомление от Гърция относно мярка за помощ за преструктуриране в полза на Varvaressos.
(3)
След обмен на информация на 9 март 2010 г. Комисията откри официална процедура по разследване относно помощта за преструктуриране, за която Гърция изпрати уведомление на 15 януари 2009 г., както и относно държавна гаранция, неправомерно предоставена от Гърция на Varvaressos през 2007 г. Във връзка с последното Комисията посочи възможността да отмени решението си от 16 юли 2008 г. за одобряване на помощта за оздравяване в полза на Varvaressos, за която бе подадено уведомление.
(4)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) След откриването на процедурата Гърция представи мнения и информация на 28 юли 2010 г. На 18 юни 2010 г. Varvaressos също представи мнения и информация Накрая, други трети страни представиха мнения на 4 юни 2010 г., 14 юни 2010 г. и 17 юни 2010 г. (4)
(5)
С писмо от 9 юли 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация относно горепосочените държавни мерки. Гръцките власти отговориха с писмо от 14 септември 2010 г.
(6)
По искане на получателя беше проведена среща на 14 юли 2010 г. На нея беше обсъден измененият план за преструктуриране.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Получателят
(7)
Дружеството Varvaressos е създадено през 1975 г. и развива дейност на текстилния пазар като предачна фабрика (производство на прежди и търговия с тях). То осъществява износ на прежди за 20 държави, включително Германия, Франция, Австрия, Италия, Испания, Обединеното кралство и Словения. През 2009 г. дружеството е реализирало 52 % от продажбите си в държави-членки на ЕС, различни от Гърция (57 % през 2008 г., 67 % през 2007 г.), 42 % в Гърция (40 % през 2008 г., 32 % през 2007 г.) и 6 % в държави, които не са членки на ЕС (2 % през 2008 г., 1 % през 2007 г.).
(8)
През 2009 г. дружеството е имало средно 205 служители (техният брой е бил 212 през 2008 г.) и оборот от 19 млн. EUR. Въз основа на данни от 2007 г. то заема 10-о място на гръцкия текстилен пазар. Неговият дял на пазара на прежди през 2008 г. е възлизал на […] %.
(9)
В периода 2004-2009 г. годишният оборот на дружеството е намалял от 28,4 млн. EUR на 19,2 млн. EUR (спад от 32 %). През периода 2006-2009 г. дружеството е натрупало загуби, които са се увеличили от 2 млн. EUR през 2006 г. на 17,2 млн. EUR през 2009 г. Основните финансови данни на дружеството за годините от 2004-2009 г. са показани в таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Основни финансови данни на Varvaressos за 2004-2009 г.
(в млн. EUR)
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Оборот
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Печалба преди облагане с данъци (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Натрупани загуби
няма данни
няма данни
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Регистриран капитал
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Собствен капитал
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Дълг/собствен капитал
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Източник: Данни от финансовите отчети за периода 2004-2009 г.
2.2. Мерките
(10)
В периода 2007-2008 г. на Varvaressos са предоставени две държавни мерки: държавна гаранция за разсрочване на съществуващи заеми, за която не е подадено уведомление, през май 2007 г. (мярка 1) и държавна гаранция за нов заем за оздравяване, за която е подадено уведомление и която е одобрена от Комисията през юли 2008 г. (мярка 2). През януари 2009 г. Гърция изпрати уведомление относно мярка за помощ за преструктуриране под формата на преки безвъзмездни средства (мярка 3).
2.2.1. Планът за възстановяване от 2006 г.
(11)
За да получи горепосочената помощ, през декември 2006 г. Varvaressos представи на гръцките власти план за възстановяване, озаглавен „Стратегически и бизнес план за периода 2006-2011 година“. В него се описват стратегическата цел на дружеството и необходимите действия, както и прогнозираното финансово положение на дружеството за периода 2006-2011 г. В плана се предвижда: а) увеличаване на дела на специалните влакна в общото производство от […] % през 2007 г. на […] % през 2011 г. с цел увеличаване на маржа на печалба на дружеството; б) намаляване на общия производствен капацитет от […] хиляди тона през 2007 г. на […] хиляди тона през 2008-2011 г.; и в) намаляване на персонала на дружеството от 237 служители през 2007 г. на 217 служители през 2011 г.
(12)
Дългосрочните заеми на дружеството в размер на 15,6 млн. EUR се очаква да бъдат погасени до края на 2010 г. Също така за периода 2006-2009 г. се очакват разходи в размер на [1-2] млн. EUR за инвестиции в реорганизацията на управлението на дружеството и пренасочване на производството му към по-печеливши продукти. Необходимата държавна помощ за периода 2007-2011 г. възлиза на 13,5 млн. EUR за компенсиране на неуспешните инвестиции през периода 2000-2005 г., които са довели до затруднения за дружеството. Очаква се дружеството да постигне жизнеспособност през 2010 г. с печалба преди облагане с данъци в размер на 1 млн. EUR и марж на печалбата от 3,5 % (през 2011 г. положителна печалба преди облагане с данъци в размер на 0,8 млн. EUR с 2,6 % марж на печалбата). Очаква се продажбите да се увеличат от 26,2 млн. EUR през 2006 г. на 29,3 млн. EUR през 2011 г. (увеличение от 12 %).
2.2.2. Мярка 1: държавната гаранция от 2007 г., за която не е подадено уведомление
(13)
На 30 май 2007 г. Гърция издаде министерско решение за предоставяне на държавна гаранция на Varvaressos като обезпечение за разсрочване на съществуващите заеми на дружеството на обща стойност 22,7 млн. EUR. Гаранцията е трябвало да покрива 80 % от заемите, т.е. 18,2 млн. EUR. В действителност обаче тя надвишава общата сума на свързания с нея заем (вж. съображение 16 по-долу).
(14)
Преди разсрочването от 2007 г. само част от активите от недвижимо имущество на дружеството са били ипотекирани за покриване на неговите заеми. В контекста на разсрочването от 2007 г. останалата част от активите от недвижимо имущество на дружеството са ипотекирани допълнително. Тази ипотека е учредена в полза на банките заемодатели на дружеството, а не на държавата. Според гръцкото законодателство (5) обаче преди да изплати гаранцията при поискването ѝ, държавата първо трябва да получи обезпеченията за гарантираните заеми.
(15)
За тази мярка никога не е подавано уведомление до Комисията. Вместо това в уведомлението относно помощта за оздравяване от 5 ноември 2007 г. Гърция посочва, че дружеството не е получавало помощ за оздравяване или преструктуриране преди това.
(16)
Тази мярка се основава на гаранционна схема, за която не е подадено уведомление, одобрена от гръцкото Министерство на финансите на 26 януари 2007 г. Схемата предоставя държавни гаранции за разсрочване на заемите, неизплатени към 31 декември 2006 г., независимо дали са били просрочени или не, под формата на нов заем. Свързаните с тази схема заеми са предоставени на промишлени, минни, животновъдни и хотелски дружества, установени и упражняващи дейността си в област Imathia, Северна Гърция, за инвестиции в дълготрайни активи и оборотен капитал. В схемата не е била предвидена премия за държавната гаранция. Въз основа на една от разпоредбите ѝ гаранцията в крайна сметка покрива максимална сума в размер на 30 млн. EUR плюс лихвата, следователно сума, по-голяма от размера на свързаните с нея заеми (22,7 млн. EUR) (6).
2.2.3. Мярка 2: държавната гаранция от 2008 г., за която е подадено уведомление
(17)
На 16 юли 2008 г. Комисията одобри помощ за оздравяване за Varvaressos, за която е подадено уведомление, под формата на държавна гаранция за заем в размер на 2,4 млн. EUR (7). Решението е прието въз основа на информацията, че на дружеството не е предоставяна помощ за оздравяване или преструктуриране преди това (8) и поради това отговаря на условията за помощ за оздравяване.
(18)
Гаранцията е предоставена без премия за гаранта (държавата) и покрива целия размер на заема, т.е. 2,4 млн. EUR.
(19)
Съгласно уведомлението за мярката, изпратено от гръцките власти на 5 ноември 2007 г., от общия размер на помощта [1-2] млн. EUR са за финансирането на следните инвестиции: а) реорганизацията и модернизацията на управлението на дружеството ([…] млн. EUR), извършени през периода 2006-2009 г.; и б) пренасочването на производството към по-печеливши продукти ([…] млн. EUR), извършено през периода 2007-2009 г. Тези инвестиции също така са част от плана за преструктуриране, представен на 15 януари 2009 г., и е трябвало да бъдат осъществени през същия период от време, както плана (вж. съображения 22-23 и 42-43 по-долу).
2.2.4. Мярка 3: преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление
(20)
На 15 януари 2009 г. Гърция изпрати уведомление за преки безвъзмездни средства в размер на 14 млн. EUR за финансиране на плана за преструктуриране на дружеството.
(21)
Според представения план за преструктуриране затрудненията на дружеството са се дължали на големите финансови разходи в рамките на инвестиционна програма, осъществена през периода 2000-2005 г., големите оперативни разходи и недостатъци в управлението.
(22)
Планът обхваща периода 2006-2011 г. Той бе надлежно актуализиран и коригиран в хода на официалната процедура по разследване. Основната идея на процеса на преструктуриране предвижда пълното изплащане на повечето банкови заеми на дружеството (включително и на заема, за който е одобрена помощ за оздравяване през юли 2008 г.), намаляване на производството и на служителите (9), пренасочването на производството към по-печеливши продукти (делът на производство на специални прежди спрямо общото производство да нарасне до […] % до 2012 г.) и реорганизацията и модернизацията на управлението на дружеството.
(23)
Съгласно трите сценария на плана за преструктуриране (сценарии в междинния, най-добрия и най-лошия случай), дружеството ще възстанови дългосрочната си жизнеспособност до края на 2011 г.
(24)
При всичките три сценария продажбите на дружеството се очаква да нараснат, а разходите и разноските (без амортизация) да намалеят. Следователно печалбата преди облагане с данъци + амортизацията (EBT + D) (10) на дружеството се очаква да бъде отрицателна през 2010 г. и положителна през 2011 г. в края на периода на преструктуриране. Същевременно през 2011 г. възвръщаемостта на собствения капитал на дружеството (ROE) (11) ще бъде по-висока от разходите му по заемите (12) (според сценария в междинния и в най-добрия случай) или равна на тях (според сценария в най-лошия случай).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(25)
В решението си за откриване на процедурата Комисията посочва, че съвместимостта на мерките за помощ следва да бъде оценена въз основа на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (13). Поради това Комисията направи първоначална оценка на мерките за помощ въз основа на критериите, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(26)
Първо, Комисията отбеляза, че Гърция не я е уведомила за държавната гаранция, предоставена по-рано на Varvaressos през май 2007 г. Комисията също така отбеляза, че в уведомлението си за помощта за оздравяване през ноември 2007 г. Гърция я е информирала, че Varvaressos не е получавало помощ за оздравяване или преструктуриране преди това. Впоследствие Комисията изрази съмнение дали би счела в решението си от юли 2008 г., че дружеството отговаря на условията за помощ за оздравяване, ако Гърция не беше подала неточна информация относно гаранцията от 2007 г.
(27)
Второ, в контекста на гаранцията от 2007 г. Комисията също постави под въпрос допустимостта на дружеството по отношение на условията за помощта за преструктуриране, за която е подадено уведомление, т.е. дали е спазен принципът за еднократната помощ.
(28)
По отношение на положението на получателя като предприятие в затруднение Комисията отбеляза, че предвид загубите и спада в продажбите, претърпени от него през предходните години, Varvaressos може да бъде определено като предприятие в затруднение. Комисията обаче изрази съмнения, че Varvaressos действително е било предприятие в затруднение при предоставянето на гаранцията от 2007 г., тъй като се предполага, че дружеството е можело да постигне разсрочването на съществуващите си заеми с тези банки и без публична намеса.
(29)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността Комисията изрази съмнения относно графика на плана, в който се предвижда възстановяване на дългосрочната жизнеспособност до края на 2009 г. Тъй като 2009 г. е приключила и основната част от преструктурирането все още не е изпълнена, Комисията счете, че представената за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност времева рамка вече не може да се счита за реалистична.
(30)
Освен това Комисията изрази съмнения относно представените проучвания на пазара на прежди, които са от 2007 г. Като се има предвид, че вече са изтекли две години и че оттогава са настъпили съществени промени в световната икономика, възможно е тези проучвания вече да са остарели. Поради това Комисията изиска нов набор от данни и прогнози и по-нови пазарни проучвания.
(31)
Що се отнася до избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията Комисията изрази съмнения относно двете предложени компенсаторни мерки. Те са: а) затварянето на една от трите фабрики на дружеството - тази в Naoussa; и б) продажбата на дяловото участие в дъщерното дружество „Thiva Ginning Mills SA“. И двете мерки на първо време са счетени за необходими за постигане на дългосрочната жизнеспособност на получателя и следователно не компенсират конкурентите на дружеството за нарушаването на конкуренцията.
(32)
Накрая, що се отнася до ограничаването на размера на помощта до необходимия минимум, Комисията счете Varvaressos за голямо предприятие за целите на оценката (през 2006 г. то е имало годишен оборот от 28 млн. EUR) и посочи, че то се намира в регион, който отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Въз основа на гореизложеното Комисията определи собствения принос на дружеството по принцип да бъде най-малко 40 % от общата стойност на плана.
4. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
(33)
Информацията, предоставена от гръцките власти относно предполагаемите мерки за държавна помощ, може да бъде обобщена, както следва:
4.1. Гаранцията от 2007 г. като държавна помощ
(34)
Гърция признава, че е предоставила държавната гаранция от май 2007 г. Гърция обаче твърди, че тя не представлява държавна помощ. По-специално, Гърция твърди, че: а) банките заемодатели биха се съгласили с разсрочването на заемите дори и без държавната гаранция; б) не е имало нужда от държавна гаранция, тъй като заемите са били достатъчно добре покрити при разсрочването от активи на стойност, по-висока от неизплатената сума; и в) държавната гаранция от 2007 г. не е подобрила способността на дружеството да набира средства на капиталовия пазар, тъй като Varvaressos все още е било в състояние само да набира средства.
4.2. Получателят като „предприятие в затруднение“ през 2007 г.
(35)
Гърция твърди, че Varvaressos действително е било предприятие в затруднение през 2007 г. и че единствено вследствие на свободните от тежести активи със значителна стойност то е можело да има достъп до финансовия пазар без държавна гаранция.
(36)
Гърция също така твърди, че разсрочването на заемите през 2007 г. не е било достатъчно за дружеството, за да финансира преструктурирането си. То е било използвано само за реорганизация на съществуващия голям дълг. Все още е било необходимо ново финансиране и то не е било получено чрез разсрочването на заемите през 2007 г. Поради това дружеството не е било в състояние само да възстанови жизнеспособността си и се е наложило държавата да се намеси. Следователно Varvaressos изпълнява критерия от точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(37)
В този контекст Гърция твърди, че ако мярката от 2007 г. се счита за държавна помощ, дружеството е отговаряло на условията за получаване на помощ за оздравяване и преструктуриране.
4.3. Принципът за еднократна помощ
(38)
Според Гърция всичките три разглеждани мерки (държавната гаранция от 2007 г., държавната гаранция от 2008 г. и преките безвъзмездни средства, за които е подадено уведомление) са били предоставени, за да се улесни изпълнението на един-единствен план за преструктуриране.
(39)
През декември 2006 г. Varvaressos е кандидатствало за помощ за оздравяване и преструктуриране и е представило същия план като плана, за който е уведомена Комисията по-късно през януари 2009 г. Разликата във времето между заявлението за помощ за оздравяване и преструктуриране, подадено до гръцките власти (декември 2006 г.), и изпратеното до Комисията уведомление за преките безвъзмездни средства от 2009 г. (януари 2009 г.) се дължи единствено на административни проблеми, а не на периодично повтарящи се проблеми и повторна необходимост от държавна намеса.
(40)
Също така гаранцията от 2007 г. (мярка 1) е била предназначена за справяне с финансовите проблеми на дружеството в краткосрочен план, давайки му възможност да се съвземе чрез двегодишно замразяване на вноските по заемите. Другите мерки са били предназначени за разрешаване на финансовите проблеми на дружеството в дългосрочен план. Същевременно всичките три мерки са от общ характер, тъй като всички те са насочени към разрешаването на проблема с банковите заеми на дружеството.
(41)
Накрая Гърция твърди, че всичките трите мерки са част от един и същ процес на преструктуриране и поради това принципът за еднократната помощ не е нарушен.
4.4. Разходи за преструктуриране и собствен принос
(42)
Разходите за преструктуриране се състоят от преструктуриране на дългосрочните банкови заеми (23 млн. EUR), преструктуриране на работните места (1 млн. EUR), инвестиции (3 млн. EUR) и преструктуриране на активите (1 млн. EUR). Тези разходи възлизат общо на 28 млн. EUR) (14).
(43)
Гърция твърди, че общите разходи за преструктурирането ще бъдат финансирани с 14 млн. EUR като държавна помощ и 14 млн. EUR като собствен принос. Собственият принос се състои от приходи от […] и 1 млн. EUR от продажбата на дяловото участие в дъщерно дружество през 2007 г.
4.5. Избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията
(44)
По отношение на компенсаторните мерки планът първоначално (преди откриването на официалната процедура по разследване) предвиждаше: а) спирането на експлоатацията на една от трите фабрики на дружеството, което е започна през 2007 г. и приключи през 2008 г.; и б) продажбата на дяловото участие в дъщерно дружество, която бе извършена през 2007 г. Дружеството заяви, че през 2005 г. и 2006 г. това дъщерно дружество е било губещо.
(45)
След откриването на официалната процедура по разследване Гърция предложи следните алтернативни компенсаторни мерки:
-
оттеглянето на дружеството от гръцкия пазар с най-малко 10 % в сравнение с продажбите в Гърция през 2009 г. за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането;
-
забраната на всякакъв вид държавна помощ за дружеството за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането.
(46)
Гърция твърди, че в случая с Varvaressos има причини, които оправдават налагането на по-малко строги компенсаторни мерки и намаляването на размера на собствения принос.
(47)
По-специално Гърция посочва, че Varvaressos се намира в областта Imathia, която е подпомагана област, получаваща регионална помощ. Равнището на безработица в Imathia е два пъти по-високо от средното за страната, а нейният БВП е 70 % от средния за страната. Същевременно броят на текстилните дружества/предприятията за облекла в Imathia е намалял от 296 до 181 през 2008 г. (намаление с 39 %). И накрая, през последните няколко години 56 % от работните места в дружествата с повече от десет служители са били закрити.
(48)
Гърция посочва също, че размерът на дружеството Varvaressos е намалял значително от 2006 г. поради затварянето на една от трите му фабрики и продажбата на неговото дъщерно дружество. Затварянето на фабриката е довело до намаляване на работната ръка от […] човекочаса и намаляване на производствения капацитет с 30 %, което освен това е необратимо (поради бракуването като скрап или продажбата на оборудването). Продажбата на дъщерното дружество е довела до намаляване на годишния оборот в размер на 6,7 млн. EUR. Като цяло пазарният дял на дружеството е намалял с 27 % по отношение на стойността на продажбите и с 30 % по отношение на обема на продажбите. Освен това дружеството напълно се е оттеглило от пазарите в Естония, Унгария и Румъния и частично от пазарите в Австрия, Германия, Франция, Обединеното кралство, България, Чешката република, Италия и Полша (оттеглянето варира между […] % и […] %).
5. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(49)
Комисията получи мнение от Varvaressos. Неговите доводи съвпадаха до голяма степен с доводите, представени от гръцките власти.
(50)
Комисията също така получи мнения от други трети страни, свързани с дейностите на Varvaressos или засегнати от тях. Във всички мнения се съдържаха похвали относно състоянието на получателя както като дружество, допринасящо за местната икономика, така и като дружество със стабилно положение. Беше посочено също, че прекратяването на дейността на дружеството би довело до значително намаляване на заетостта и производствения капацитет в Гърция и по-специално в Imathia. Освен това беше заявено, че помощта за Varvaressos не води до каквото и да било нарушаване на конкуренцията предвид минималния пазарен дял на дружеството.
6. ОЦЕНКА: НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
6.1. Мерки 1 и 2: държавните гаранции от 2007 г. и 2008 г.
(51)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС за несъвместима с вътрешния пазар се обявява всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на определени стоки, доколкото тя засяга търговията между държавите-членки. Следователно, за да се счита за държавна помощ, дадена мярка трябва да изпълнява следните четири критерия.
(52)
Първо, мярката трябва да бъде предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси. Държавните гаранции излагат на риск държавните ресурси, тъй като при поискването им се изплащат от държавния бюджет. Освен това гаранция, която не е възнаградена подобаващо, предполага загуба на финансови средства за държавата. В допълнение, държавните гаранции се предоставят чрез решенията на компетентните министерства. В разглеждания случай гаранциите от 2007 г. и 2008 г. са предоставени на Varvaressos по решение на гръцкото Министерство на финансите. Следователно критерият за държавни ресурси е изпълнен.
(53)
Второ, мярката трябва да предоставя предимство на получателя. Комисията счита, че двете въпросни гаранции са предоставили неправомерно предимство на Varvaressos. В действителност поради причините, посочени в Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции („Известието относно гаранциите“) (15), раздели 2.2 и 3.2, когато заемополучателят не заплаща за гаранцията цена, ориентирана спрямо пазара, той получава предимство. В някои случаи заемополучателят, като предприятие във финансово затруднение, без държавна гаранция не би могъл да намери финансова институция, която е готова да му даде заем при каквито и да било условия.
(54)
В точка 3.2 от Известието относно гаранциите Комисията е определила три кумулативни условия, които счита за достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ (т.е. предимство) под формата на гаранция. Те са:
-
заемополучателят не е във финансово затруднение;
-
гаранцията не покрива повече от 80 % от неизплатения остатък от заема;
-
размерът на гаранцията може да бъде надлежно изчислен в момента на предоставянето;
-
за гаранцията е платена цена, ориентирана спрямо пазара.
(55)
При прилагането на тези критерии към разглеждания случай Комисията установява, че:
-
Varvaressos е бил във финансово затруднение (16) в момента на предоставянето както на гаранцията от 2007 г., така и на гаранцията от 2008 г.
-
Второ, както е посочено в съображения 13, 16 и 18, и двете гаранции - както гаранцията от 2007 г., така и гаранцията от 2008 г. - покриват повече от 100 % от заема.
-
Трето, по отношение на гаранцията от 2007 г. Комисията отбелязва, че не е било възможно да се изчисли надлежно размерът на гаранцията в момента на предоставянето ѝ. Това се доказва от факта, че според предоставената от гръцките власти информация (вж. съображения 13 и 16 по-горе) гаранцията първоначално е трябвало да покрива 80 % от заема или 18,2 млн. EUR, но в крайна сметка, въз основа на една от разпоредбите на гаранционната схема, е покрила 30 млн. EUR.
-
Четвърто, и двете гаранции от 2007 г. и 2008 г. са предоставени за заеми на предприятие в затруднение и не са предвиждали премия за гаранта (държавата). Самият факт, че не е била платена такса в замяна на гаранциите може да означава, че мерките са предоставили предимство на Varvaressos. Гаранция без плащане на премия не е налична на търговския банков пазар. Това е още по-вярно за гаранциите, предоставени на предприятия в затруднение, които са с голям риск от неизпълнение.
(56)
Въз основа на гореизложеното Комисията заключи, че дружеството не би получило гаранциите от 2007 г. и 2008 г. при същите условия на пазара и следователно тези мерки са предоставили предимство.
(57)
Трето, за да бъде счетена за помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да има избирателен характер. Гаранцията от 2007 г. се основава на секторна схема, а гаранцията от 2008 г. е била ad hoc мярка за Varvaressos. Следователно критерият за избирателен характер действително е изпълнен.
(58)
Накрая, мярката трябва да нарушава конкуренцията и да засяга търговията между държавите-членки. Дружеството Varvaressos упражнява дейност в сектор, в който продуктите се търгуват в значителна степен между държавите-членки и който е обект на засилена конкуренция. По времето, когато са предоставени мерките за помощ, Varvaressos е реализирало по-голяма част от продажбите си в други държави-членки (вж. съображение 7 по-горе). Също така въпросните мерки за помощ са предоставили на Varvaressos предимство пред конкурентите му (вж. съображения 53-56 по-горе). Когато държавната помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите-членки действително е изпълнен.
(59)
Въз основа на гореизложеното се стига до заключението, че държавните гаранции от 2007 г. и 2008 г. (мерки 1 и 2) представляват държавна помощ в полза на Varvaressos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. Мярка 3: преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление
(60)
Що се отнася до критерия за държавни ресурси и отговорност на държавата, тези преки безвъзмездни държавни средства са предоставени от държавния бюджет и са одобрени от отговорното министерство. Следователно критерият е изпълнен.
(61)
Що се отнася до критерия за предимство, предоставянето на преките безвъзмездни средства е решено в полза на дружество във финансово затруднение. Гръцката държава не получава никакво насрещно възнаграждение за предоставянето на безвъзмездните средства. Следователно безвъзмездните средства предоставят предимство на Varvaressos.
(62)
Поради това Комисията счита, че преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление, ще предоставят предимство на дружеството по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(63)
Що се отнася до критерия за избирателен характер, предоставянето на преките безвъзмездни средства е решено въз основа на ad hoc решение за дружеството. Следователно критерият е изпълнен.
(64)
Накрая, критерият за нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин както в съображение 58 по-горе.
(65)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията стига до заключението, че преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление, представляват държавна помощ в полза на Varvaressos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.3. Неправомерна помощ
(66)
Съгласно член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (17) нова помощ, която е приведена в действие в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, се счита за неправомерна помощ.
(67)
В разглеждания случай държавната гаранция от 2007 г. в полза на Varvaressos е приведена в действие от Гърция, без да е изпратено уведомление за нея до Комисията и без да се изчака мнението или окончателното решение на Комисията относно съвместимостта на мярката с вътрешния пазар.
(68)
Поради това на този етап Комисията счита, че държавната гаранция от 2007 г. е неправомерна.
7. ОЦЕНКА: СЪВМЕСТИМОСТ С ДФЕС
(69)
Както е определено в точка 4.1 от Известието относно гаранциите, когато индивидуална гаранция или гаранционна схема не е в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, тя трябва да се счита за държавна помощ. Поради това е необходимо да се определи количествено елементът на държавна помощ, за да се провери дали помощта може да бъде обявена за съвместима съгласно специфичното освобождаване за държавна помощ. Следователно е необходимо Комисията да определи количествено елемента на помощ, преди да оцени съвместимостта на помощта.
7.1. Количествено определяне на помощта
(70)
Гаранциите от 2007 г. и 2008 г.: Комисията е определила общите принципи за изчисляване на елемента на помощ при гаранциите в Известието относно гаранциите.
(71)
Комисията счита, че по принцип дадена държавна гаранция може да се счита за помощ до общия размер на свързания с нея заем, ако получателят не е в състояние да си осигури достъп до финансовите пазари със собствени средства (вж. точки 2.2 и 4.1, буква а) от Известието относно гаранциите).
(72)
В точки 4.1 (общи положения), 4.2 (елемент на помощ при индивидуални гаранции) и 4.4 (елемент на помощ при гаранционни схеми) от Известието относно гаранциите се определят правилата, които се прилагат за изчисляване на елемента на помощ при гаранциите. В следващите съображения Комисията ще приложи тези правила по отношение на мерки 1 и 2.
(73)
В разглеждания случай Гърция е доказала, че Varvaressos все още е било в състояние да си осигури достъп до финансовите пазари (вж. съжбражение 35 по-горе) в момента, в който е била предоставена гаранцията от 2007 г. Поради това Комисията счита, че дружеството все още е можело да има достъп до финансовите пазари без държавната гаранция от 2007 г.
(74)
По отношение на гаранцията от 2008 г., Комисията отбелязва, че Гърция е изпратила уведомление за гаранцията от 2008 г. през същата година (ноември 2007 г.), през която е предоставила гаранцията от 2007 г. (май 2007 г.) Поради това Комисията счита, че и в момента на предоставянето на гаранцията от 2008 г. дружеството все още е имало известна кредитоспособност и достъп до финансовия пазар (18).
(75)
При все това, предвид финансовите му затруднения в момента на предоставянето на мерките, търговските банки биха му наложили съответно по-висок лихвен процент от постигнатия с държавна гаранция, тъй като тя представлява допълнително обезпечение за банките. Поради това Комисията счита, че облагодетелстването за Varvaressos чрез гаранциите от 2007 г. и 2008 г. не се е изразявало в общия размер на заемите, които то би могло да получи дори и без държавните гаранции, а в по-ниския лихвен процент, който е получило вследствие на гаранциите.
(76)
Съгласно точка 4.2 от Известието относно гаранциите при липсата на сравнима пазарна премия трябва да бъдат сравнени общите финансови разходи по заема при пазарни условия със и без гаранция (т.е. лихвеният процент за подобен заем без гаранция трябва да бъде сравнен с лихвения процент + премията за гаранция за заема с държавната гаранция).
(77)
В много случаи такъв пазарен лихвен процент не е наличен. Поради това в Съобщението си относно метода на определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти от 2008 г. (19) (наричано по-долу „Съобщението относно референтния лихвен процент от 2008 г.“) Комисията е разработила финансова методология, която поради причините, посочени в точка 4.2 от Известието относно гаранциите, може да се използва като заместител на пазарния лихвен процент.
(78)
В разглеждания случай няма данни за това какво дружеството Varvaressos би платило за подобен негарантиран заем. Освен това предоставянето и на двете гаранции предхожда икономическата и финансовата криза. В допълнение Комисията е на мнение, че поради времето, което е изтекло от момента на предоставяне на мерките, изчисляването на „реален“ пазарен лихвен процент за гръцкото текстилно предприятие би било трудна задача. Поради това Комисията ще използва съответния референтен лихвен процент като заместител на пазарния лихвен процент.
(79)
Що се отнася до държавната гаранция от 2007 г., по времето, когато е била предоставена, секюритизацията на заемите на Varvaressos би могла да се счете за висока за целите на Съобщението относно референтния лихвен процент от 2008 г. (20) Поради това елементът на помощ при държавната гаранция от 2007 г. трябва да се изчисли с марж от 400 базисни пункта, приложим за силно секюритизирани заеми за предприятия в затруднение.
(80)
На тази основа размерът на пазарната лихва, която би следвало да бъде платена за заема, покрит от гаранцията от 2007 г., при липсата на държавна гаранция, е изчислен на общо 7,3 млн. EUR. Действително платената лихва за него (не е имало гаранционна такса) възлиза на общо 4,9 млн. EUR за периода от януари 2007 г. до декември 2010 г. По този начин разликата между специфичния пазарен лихвен процент, който това дружество би трябвало да плати без гаранцията, и получения вследствие на държавната гаранция лихвен процент, след всички изплащания на премии, е равна на елемент на помощ в размер на 2,4 млн. EUR, който да се добави към размера на помощта за плана за преструктуриране (21).
(81)
Що се отнася до държавната гаранция от 2008 г., съответният заем в размер на 2,4 млн. EUR е платен на дружеството на 10 февруари 2009 г. Той е имал лихвен процент в размер на шестмесечен Euribor + 3,6 % и продължителност от 6 месеца (или до края на оценката на плана за преструктуриране). Той все още не е погасен (все още остава с първоначалния капитал).
(82)
Дружеството все още е било в затруднение и не е имало повече свободни активи, които да предложи като обезпечение (22). При липсата на обезпечение Комисията прилага следователно допълнително плащане от 1 000 базисни пункта в допълнение към основния лихвен процент в Гърция, което води до пазарна лихва в размер на 550 000 EUR, която е трябвало да бъде платена за финансирането от 2008 г. Действително платената лихва за заема от 2008 г. (не е имало гаранционна такса) възлиза на общо 0,25 млн. EUR за периода от февруари 2009 г. (когато е предоставен съответният заем) до декември 2010 г. По този начин разликата между специфичния пазарен лихвен процент, който това дружество би трябвало да плати без гаранцията, и получения вследствие на държавната гаранция лихвен процент, след всички изплащания на премии, е равна на елемент на помощ в размер на 0,3 млн. EUR, който да се добави към размера на помощта за плана за преструктуриране.
(83)
Що се отнася до мярка 3, предвид факта, че тя представлява преки безвъзмездни средства, цялата сума от 14 млн. EUR. представлява елемент на помощ.
(84)
Въз основа на гореизложеното общият размер на елемента на помощ при мерки 1, 2 и 3 възлиза на 16,7 млн. EUR.
7.2. Правно основание на оценката: Насоките за оздравяване и преструктуриране
(85)
Доколкото мерките представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в контекста на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от същия член.
(86)
Изключенията, определени в член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3, букви г) и д) очевидно не са приложими и гръцките власти не са се позовали на тях.
(87)
Varvaressos е било предприятие в затруднение по времето, когато са предоставени мерките (вж. съображение 9 по-горе и съображения 89-90 по-долу), поради което съвместимостта на мерките за помощ може да бъде оценена единствено въз основа на Насоките за оздравяване и преструктуриране, т.е. съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
7.3. Допустимост на предприятието
(88)
По отношение на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията отбелязва, че макар и Varvaressos да е загубило значителна част от собствения си капитал през периода 2004-2009 г., то не е загубило повече от половината от регистрирания си капитал през оценявания период (2007-2009 г.). Що се отнася до точка 10, буква в), Varvaressos не е изпълнило критериите, предвидени от националното законодателство за прилагане на процедура по обявяване в колективна несъстоятелност.
(89)
От друга страна, както e посочено в съображение 9 по-горе, финансовите резултати на дружеството са се влошили значително през периода 2006-2009 г. Поради това се стига до заключението, че през 2006 г. Varvaressos вече е било предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като е имало нарастващи загуби и намаляващ оборот.
(90)
Що се отнася до точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, изглежда че през 2007 г. дружеството действително се е нуждаело от повече средства, отколкото са му предоставяли неговите съществуващи заеми, за да постигне жизнеспособност. Това се доказва от факта, че през 2006 г. то е кандидатствало за помощ за преструктуриране. Следователно разсрочването на заемите от 2007 г. не е било достатъчно за възстановяване на жизнеспособността, тъй като е послужило единствено за уреждане на съществуващите заеми, а не за получаването на още заеми. Поради това Комисията приема, че през 2007 г. дружеството не би могло да възстанови жизнеспособността си без подкрепа с публични средства и че също така е имало финансови затруднения по смисъла на точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
7.4. Принципът за еднократна помощ
(91)
Комисията счита, че държавните гаранции от 2007 г. и 2008 г. представляват помощ за оздравяване. Действително първата от тях е била предназначена за разрешаване на финансовия проблем на дружеството в краткосрочен план, давайки му възможност да се съвземе чрез двегодишно замразяване на вноските по заемите. Втората гаранция е имала за цел да поддържа платежоспособността на дружеството, докато бъде представен план за преструктуриране.
(92)
Въпреки факта, че гаранцията от 2007 г. е била в действителност мярка за помощ за оздравяване, тя не е била преустановена в срок до 6 месеца от датата на предоставянето ѝ (30 май 2007 г.), т.е. до 30 ноември 2007 г. Това по принцип представлява злоупотреба с (незаконна) помощ и нарушение на принципа за еднократна помощ.
(93)
При все това Комисията трябва също да оцени съвместимостта на мярката за помощ на базата на всички други възможни основания. Точка 20 от Насоките за оздравяване и преструктуриране ограничава основанията до тези, предвидени в насоките за оздравяване и преструктуриране. Това все още оставя възможността помощта за оздравяване да бъде определена като помощ за преструктуриране, т.е като част от един цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране (вж. също дело C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
В този контекст и във връзка с въпроса дали трите разглеждани мерки формират един цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране Комисията счита, че това наистина е така. Това съображение произтича от следното:
(95)
Първо, всичките три мерки са насочени към една и съща цел, т.е. да разрешат проблема, произтичащ от задълженията на дружеството по предишни големи заеми.
(96)
Освен това гаранциите от 2007 г. и 2008 г. не са били достатъчни, за да се осигурят на дружеството финансовите ресурси, необходими за преструктурирането му (равняващи се минимум на общия размер на неговите заеми, т.е. 25,4 млн. EUR в края на 2006 г.), тъй като преструктурирането би могло да се постигне единствено чрез комбинирането на трите мерки в качеството им на три транша от един-единствен процес на преструктуриране.
(97)
Освен това най-голямата част от заема, който е покрит от гаранцията от 2008 г. (1,8 млн. EUR от общо 2,4 млн. EUR) е имала за цел финансирането на същите инвестиции, както и безвъзмездните средства за преструктуриране, предоставени през 2009 г. Същевременно тези инвестиции е трябвало да бъдат осъществени през същия период от време като плана за преструктуриране от 2009 г. (вж. съображение 19 по-горе).
(98)
Освен това планът за преструктуриране от 2009 г. е същият като плана за възстановяване, вече представен от дружеството на гръцките власти през 2006 г. (вж. съобржения 11-12 по-горе), с някои изменения в контекста на неговата оценка.
(99)
Накрая, преструктурирането действително е започнало през 2006 г. По-специално, планът е включвал четири мерки за преструктуриране, вече приложени или чието прилагане е започнало преди предоставянето на гаранцията от 2007 г. (май 2007 г.), т.е. намаляването на производството (2006 г.), намаляването на работната ръка (2006 г.), продажбата на дъщерното дружество Thiva (януари 2007 г.) и реорганизацията и модернизацията на управлението на дружеството (2006 г.).
(100)
Поради това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са траншове от едно и също преструктуриране, предоставени с цел да се улесни изпълнението на един-единствен план за преструктуриране. Следователно принципът за еднократна помощ не е нарушен.
7.5. Възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план
(101)
Въз основа на гореизложеното Комисията ще оцени съвместимостта на трите мерки за помощ като цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране.
(102)
Комисията е на мнение, че мерките, предвидени в плана за преструктуриране, действително са насочени към справяне с точните източници на затрудненията на дружеството. По-специално, Комисията смята, че в плана правилно се определят следните фактори (външни и вътрешни) като източници на затрудненията на Varvaressos:
-
предишните големи заеми (през периода 2000-2005 г.);
-
големите оперативни разходи (спад на маржа поради азиатската конкуренция и голямото повишение на цените на суровините);
-
неспособността да се отговори на развитието на пазара.
(103)
Предложените мерки за преструктуриране имат за цел преодоляването на тези проблеми. Първо, в плана се предлага финансово преструктуриране на дружеството, второ, в него се предлагат конкретни мерки за подобряване на маржа на печалба на дружеството чрез промяна на състава на приходите и намаляване на оперативните разходи; и трето, в него се предлага модернизацията на управлението. Мерките за преструктуриране са разделени на 14 „действия“ с определени разходи за всяко едно действие. Комисията заключава, че с предложените действия изглежда наистина се разрешават основните проблеми на дружеството.
(104)
Що се отнася до финансовото въздействие на плана за преструктуриране, финансовите прогнози реалистично следват изпълнението на пакета за преструктуриране. Както увеличението на оборота (с около 5 % годишно), така и увеличението на приходите от дейността (с около 10 % годишно) са разумни след изпълнението на мерките за преструктуриране (т.е. пренасочване на продуктовия микс и мерки за рационализация на разходите).
(105)
Въз основа на това Комисията приема, че преструктурирането ще позволи на дружеството да възстанови жизнеспособността си през 2011 г. и неговите акционери ще имат възвръщаемост на инвестирания от тях капитал, която ще бъде по-висока или (в най-лошия случай) равна на разходите им по заемите, следователно ще бъде на удовлетворително ниво. Комисията отбелязва, че тези резултати ще бъдат постигнати в рамките на разумен период от време и че очакваните резултати се основават на разумни предположения.
(106)
Поради това Комисията счита, че планът отговаря на критериите, посочени в точки 35-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
7.6. Избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията
(107)
По отношение на предложените компенсаторни мерки в плана за преструктуриране се предлага: а) оттегляне на дружеството от гръцкия пазар с най-малко 10 % в сравнение с продажбите в Гърция през 2009 г. за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането; и б) забрана на всякакъв вид държавна помощ на дружеството за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането.
(108)
Комисията счита, че предложените 10 % оттегляне от Гърция ще позволят на конкурентите да навлязат или да увеличат продажбите си на пазар, на който дружеството има силно присъствие. Действително присъствието на дружеството в Гърция се е увеличило значително през последните години - от 32 % на 42 %, за разлика от продажбите му в ЕС, които са спаднали от 67 % на 52 % (вж. съображение 7 по-горе). Накрая, дружеството заема десето място на гръцкия текстилен пазар (по данни от 2007 г., вж. съображение 8 по-горе). Същевременно присъствието на дружеството в държави извън ЕС през последните години също се е увеличило (от 1 % на 6 %), което показва, че жизнеспособността на дружеството не зависи от увеличаване на присъствието му на пазара на ЕС.
(109)
Същевременно оттеглянето от гръцкия пазар ще означава, че Varvaressos частично или изцяло се отказва от установените си търговски отношения в собствената си страна и се опитва да ги замени с нови в други държави-членки на ЕС или в трети държави. Това ще бъде истински тест за конкурентоспособността на дружеството.
(110)
Комисията отбелязва също, че при всичките три сценария на жизнеспособността се очаква продажбите на дружеството да нараснат (вж. съображение 24 по-горе). Намаляването на продажбите в Гърция обаче не противоречи на увеличението на оборота: първото може да облагодетелства конкурентите на дружеството посредством освобождаването на капацитет за тях; второто ще даде възможност за жизнеспособност на получателя.
(111)
При все това би могло да се твърди, че подходящата година, която да се използва като отправна точка за 10-процентовото оттегляне от гръцкия пазар, би трябвало да бъде 2006 г. вместо 2009 г. Това е така, тъй като съгласно точка 40 от Насоките за оздравяване и преструктуриране „Намаляването трябва да е интегрална част от преструктурирането, както е предвидено в плана за преструктуриране“. Действително преструктурирането на дружеството е започнало през 2006 г. и е трябвало да отнеме пет години (до 2011 г.) Поради това в този ред на мисли компенсаторната мярка следва да има въздействие, което ще вземе предвид и ще съответства на целия период на преструктурирането, а не само на част от него.
(112)
От друга страна Комисията отбелязва, че въздействието на компенсаторната мярка трябва да бъде възможно най-значително. В разглеждания случай продажбите на дружеството през 2009 г. в Гърция са били по-високи от продажбите през 2006 г. (съответно 8,1 млн. EUR и 7,1 млн. EUR). Поради това Комисията счита, че мярката трябва да се разглежда в сравнение с продажбите през 2009 г., тъй като по този начин тя ще има по-голямо въздействие.
(113)
Що се отнася до забраната на всякакъв вид държавна помощ Комисията счита, че тази мярка е допълнение към оттеглянето от гръцкия пазар, което вече е на удовлетворително ниво (10 %). Действително Varvaressos се намира в областта Imathia, която е подпомагана област за целите на регионалната помощ съгласно дерогацията в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (вж. съображение 47 по-горе), което означава, че дружеството би могло да отговаря на условията за допустимост за инвестиционна помощ с интензитет на помощта от 40 %. Забраните относно бъдещи помощи вече са били одобрени преди това като допълнителни компенсаторни мерки в делата Alstom (24) и Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Освен това Комисията счита, че размерът на дружеството е намалял до такава степен, че всяко по-нататъшно намаляване би било пагубно за жизнеспособността му (вж. съображение 48 по-горе).
(115)
Същевременно Комисията отново отбелязва, че въздействието на компенсаторните мерки трябва да бъде възможно най-значително. Поради това в разглеждания случай Комисията счита, че продължителността на бъдещата забрана на държавна помощ следва да бъде удължена до повече от две години. Това няма да навреди на жизнеспособността на дружеството, но ще компенсира неправомерното нарушаване на конкуренцията. В заключение Комисията счита, че четиригодишна забрана е по-подходяща.
(116)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че описаните по-горе компенсаторни мерки отговарят на изискванията на Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално: а) те облагодетелстват конкурентите на Varvaressos по смисъла на точка 31; б) те са във формата, предвидена в точка 39 и точка 46, буква в); и в) те ще бъдат приложени на пазар, на който Varvaressos ще има значително пазарно присъствие след преструктурирането по смисъла на точка 40.
(117)
Също така, в съответствие с точка 40 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, компенсаторните мерки са пропорционални на нарушаващото въздействие на въпросната помощ, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на пазара. През 2008 г. Varvaressos има малък пазарен дял в размер на […] % от производството на прежди в ЕС (вж. съображение 8 по-горе).
(118)
Същевременно в точка 56 от Насоките се предвижда, че условията за разрешаване на помощ могат да бъдат по-малко строги в подпомагана област. Varvaressos се намира в областта Imathia, която е подпомагана област за целите на регионалната помощ съгласно дерогацията в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (вж. съображение 47 по-горе).
(119)
Въз основа на гореизложеното предложените от Гърция компенсаторни мерки не изглеждат достатъчни. От друга страна Комисията смята, че мерките в комбинация със забраната за бъдеща помощ, удължена до 2015 г., действително отговарят на критериите за компенсаторните мерки, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране.
7.7. Помощ, ограничена до минимум: действителен принос, несвързан с помощта
(120)
Гърция твърди, че от 2009 г. дружеството е средно предприятие съгласно критериите, определени в Препоръката на Комисията от 6 май 2003 г. относно определенията за микро, малки и средни предприятия (26). При все това предвид факта, че дружеството е получило за първи път държавна помощ през 2007 г., то следва да се счита за голямо предприятие за целите на настоящата оценка (през 2006 г. то е имало годишен оборот от 28 млн. EUR). Поради това приносът на дружеството към плана за преструктуриране следва по принцип да бъде най-малко 50 % от общата стойност на плана съгласно точка 44 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(121)
Комисията обаче отбелязва, че дружеството се намира в подпомагана област за целите на регионалната помощ съгласно дерогацията в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (вж. съображение 47 по-горе). Съгласно точка 56 от Насоките за оздравяване и преструктуриране в подпомаганите области и при условие че не е предвидено друго в правилата за държавните помощи за даден отрасъл, условията за разрешаване на помощ могат да бъдат по-малко строги по отношение на размера на приноса на получателя.
(122)
В контекста на горепосочените обстоятелства и в съответствие с практиката си Комисията счита, че в разглеждания случай 40 процента се определят като подходящ собствен принос съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(123)
С оглед на гореизложеното и на изчислението на мерките за помощ в съображения 70-84 по-горе общите разходи за преструктурирането в размер на 30,7 млн. EUR се финансират, както следва:
-
помощ в размер на 16,7 млн. EUR: преки безвъзмездни средства в размер на 14 млн. EUR, плюс елемент на помощ в размер на 2,4 млн. EUR при държавната гаранция от 2007 г. (според сценария с 400 базисни пункта), плюс елемент на помощ в размер на 0,3 млн. EUR при държавната гаранция от 2008 г. (според сценария с 1 000 базисни пункта);
-
плюс собствен принос в размер на 14 млн. EUR.
(124)
Следователно собственият принос на дружеството е 46 % от общите финансови разходи за преструктурирането, т.е. над 40-процентния минимален собствен принос, както е определено в съображение 122 по-горе, като по този начин е в рамките на съответните граници съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
8. ОТМЯНА НА РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ОТНОСНО ПОМОЩТА ЗА ОЗДРАВЯВАНЕ ОТ ЮЛИ 2008 г.
(125)
Държавната гаранция от 2007 г. показва, че решението на Комисията относно помощта за оздравяване от юли 2008 г. (вж. съображение 1 по-горе) е било основано на погрешна информация, предоставена от гръцките власти. По-специално гръцките власти заявиха в уведомлението за помощта за оздравяване (ноември 2007 г.), че на Varvaressos не е предоставяна помощ за оздравяване и преструктуриране преди това, въпреки че на него му е била предоставена държавна гаранция през май 2007 г.
(126)
Съгласно член 9 от Процедурния регламент Комисията може да отмени решение, взето в съответствие с член 4, параграф 3, след като е дала възможност на съответната държава-членка да представи мнението си, когато решението е било основано на неточна информация, която е била предоставена по време на процедурата и е била определящ фактор за решението.
(127)
В разглеждания случай Комисията не е била осведомена, че Varvaressos вече е получило помощ преди това, когато вече е било предприятие в затруднение. Поради това принципът за еднократна помощ не е бил разгледан и вече предоставената помощ не е била взета под внимание при изчисляването на помощта за оздравяване.
(128)
С решението си за откриване от 9 март 2010 г. Комисията даде възможност на Гърция да представи своето мнение относно факта, че решението на Комисията относно помощта за оздравяване от юли 2008 г. е било основано на погрешна информация, предоставена от гръцките власти, че Varvaressos не е получавало помощ за оздравяване или преструктуриране преди това. Гърция признава, че е предоставила държавната гаранция от май 2007 г. Гърция обаче твърди, че гаранцията от 2007 г. не представлява държавна помощ (вж. съображение 34 по-горе). Комисията не може да приеме доводите на Гърция, тъй като те или се основават на хипотетични твърдения и критерии, които не се отнасят до държавната помощ, или нарушават съответствието на кредитния рейтинг.
(129)
Въз основа на гореизложеното решението на Комисията относно помощта за оздравяване от юли 2008 г. следва да бъде отменено.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(130)
Комисията стига до заключението, че при спазване на определени условия разглежданите мерки за помощ са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Решението на Комисията от 16 юли 2008 г. за одобряване на помощта за оздравяване в полза на Varvaressos, за която е подадено уведомление, се отменя на основание неточна информация, която е била предоставена по време на процедурата и която е била определящ фактор за решението в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
Член 2
Помощта, която Гърция отчасти е привела в действие и отчасти възнамерява да приведе в действие в полза на Varvaressos S.A., възлизаща на 16,7 млн. EUR, е съвместима с вътрешния пазар при условията, посочени в член 3.
Член 3
1. Планът за преструктуриране на Varvaressos трябва да бъде изцяло изпълнен.
2. Считано от 2011 г., годишният оборот на Varvaressos от продажби в Гърция трябва да бъде намален с 10 % в сравнение с оборота от продажбите в Гърция през 2009 г. Това ограничение ще се прилага за календарните 2011, 2012 и 2013 година.
3. На дружеството няма да се предоставя никакъв вид държавна помощ до края на 2015 г. Това включва каквото и да било финансиране от местни, регионални, национални и европейски източници.
4. Двете предходни условия се прилагат за Varvaressos, за всички негови бъдещи дъщерни дружества, както и за всяко дружество, контролирано от акционерите на Varvaressos до степен, че използва производствени активи (например фабрики, производствени линии), които понастоящем са собственост на Varvaressos или неговите дъщерни дружества. Тези условия също така остават в сила, ако Varvaressos бъде продадено и/или се слее с друго юридическо лице или ако активите на Varvaressos бъдат продадени като действащо предприятие на друго юридическо лице.
5. За целите на контрола на спазването на всички предходни условия на всеки шест месеца Гърция предоставя на Комисията доклади относно напредъка на преструктурирането на Varvaressos. По отношение на ограниченията на продажбите Гърция предоставя на Комисията годишни отчети, изпратени най-късно до края на януари, които съдържат данни за продажбите за предходната календарна година.
Член 4
Гърция уведомява Комисията в срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение за мерките, предприети за неговото спазване.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 14 декември 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
14. detsember 2010,
riigiabi C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Varvaressos S.A.
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8923 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/414/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse otsust, millega komisjon otsustas algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) (2),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes neid märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Komisjon sai 5. novembril 2007 Kreekalt teatise äriühingu Varvaressos S.A. (edaspidi „äriühing Varvaressos”) suhtes kohaldatud päästmisabi meetme kohta. Pärast teabevahetust võttis komisjon 16. juulil 2008 vastu otsuse, mille kohaselt tal puudusid vastuväited teatatud meetme suhtes.
(2)
Komisjon sai 15. jaanuaril 2009 Kreekalt teatise äriühingule Varvaressos võimaldatud ümberkorraldamisabi käsitleva meetme kohta.
(3)
Pärast teabevahetust algatas komisjon 9. märtsil 2010 ametliku uurimismenetluse ümberkorraldamisabi suhtes, millest Kreeka oli teavitanud 15. jaanuaril 2009, ning samuti riigigarantii suhtes, mille Kreeka oli äriühingule Varvaressos 2007. aastal ebaseaduslikult andnud. Viimati nimetatud garantiiga seoses märkis komisjon võimalust tühistada oma 16. juuli 2008. aasta otsus, millega kiideti heaks äriühingule Varvaressos antud teavitatud päästmisabi.
(4)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. märtsil 2009 (3). Pärast menetluse algatamist esitas Kreeka 28. juulil 2010 oma märkused ja teabe. Ka äriühing Varvaressos esitas 18. juunil 2010 oma märkused ja teabe. Peale selle esitasid muud kolmandad isikud oma märkused 4. juunil 2010, 14. juunil 2010 ja 17. juunil 2010 (4).
(5)
Komisjon nõudis oma 9. juuli 2010. aasta kirjas täiendavat teavet seoses eespool nimetatud riigiabimeetmetega. Kreeka ametiasutused vastasid 14. septembri 2010. aasta kirjaga.
(6)
Abisaaja taotlusel toimus 14. juulil 2010 koosolek. Seal arutati muudetud ümberkorraldamiskava.
2. KIRJELDUS
2.1. Abisaaja
(7)
Äriühing Varvaressos asutati 1975. aastal ning ta tegutseb tekstiiliturul ketrusvabrikuna (lõnga tootmine ja müük). Äriühing ekspordib lõnga 20 riiki, sealhulgas Saksamaale, Prantsusmaale, Austriasse, Itaaliasse, Hispaaniasse, Ühendkuningriiki ja Sloveeniasse. 2009. aastal tegi äriühing 52 % oma müügitehingutest muude ELi riikidega peale Kreeka (57 % 2008. aastal, 67 % 2007. aastal), Kreekaga 42 % (40 % 2008. aastal, 32 % 2007. aastal) ja ELi mittekuuluvate riikidega 6 % (2 % 2008. aastal, 1 % 2007. aastal).
(8)
2009. aastal oli äriühingul keskmiselt 205 töötajat (nende arv oli vähenenud võrreldes 2008. aastaga, kui töötajaid oli 212) ja äriühingu käive oli 19 miljonit eurot. 2007. aasta andmete alusel oldi Kreeka tekstiiliturul 10. kohal. Äriühingu osa lõngaturul oli 2008. aastal […] %.
(9)
Ajavahemikul 2004-2009 vähenes äriühingu aastakäive 28,4 miljonilt eurolt 19,2 miljonile eurole (32 % langus). Ajavahemikul 2006-2009 kandis äriühing akumuleeritud kahjumit, mis suurenes 2 miljonilt eurolt 2006. aastal 17,2 miljonile eurole 2009. aastal. Äriühingu põhilised finantsandmed aastate 2004-2009 kohta on esitatud allpool tabelis 1.
Tabel 1
Äriühingu Varvaressos põhilised finantsandmed aastatel 2004-2009
(miljonit eurot)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Käive
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Tulu enne maksustamist
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Akumuleeritud kahjum
Ei ole teada
Ei ole teada
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Aktsiakapital
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Omakapital
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Võlgnevuste ja omakapitali suhe
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Allikas: andmed pärinevad ajavahemikku 2004-2009 käsitlevatest finantsaruannetest.
2.2. Meetmed
(10)
Ajavahemikul 2007-2008 kohaldati äriühingu suhtes kahte riigiabimeedet, nimelt teatamata jäetud riigigarantii varasemate laenude graafiku muutmiseks 2007. aasta mais (meede 1) ja teatatud riigigarantii, mis anti uuele äriühingu päästmiseks võetud laenule ja mille komisjon kiitis heaks 2008. aasta juulis (meede 2). 2009. aasta jaanuaris teatas Kreeka ümberkorraldamisabi meetmest otsetoetuse kujul (meede 3).
2.2.1. 2006. aasta saneerimiskava
(11)
Eespool nimetatud abi saamiseks esitas äriühing Varvaressos 2006. aasta detsembris Kreeka ametiasutustele saneerimiskava „Strateegiline ja äriplaan ajavahemikuks 2006-2011”. Selles kirjeldatakse äriühingu strateegilist eesmärki ja vajalikku tegevust ning samuti prognoosi äriühingu finantspositsiooni kohta ajavahemikul 2006-2011. Kavas nähakse ette: a) erikiudude osakaalu suurenemine kogutootmises […] %-lt 2007. aastal […] %-le 2011. aastal eesmärgiga suurendada äriühingu kasumimarginaali; b) kogu tootmisvõimsuse vähendamine […] tuhandelt tonnilt 2007. aastal […] tuhandele tonnile ajavahemikul 2008-2011 ning c) äriühingu töötajate arvu vähendamine 237 töötajalt 2007. aastal 217 töötajale 2011. aastal.
(12)
Eeldatakse, et äriühingu pikaajalised laenud kogumahus 15,6 miljonit eurot makstakse tagasi 2010. aasta lõpuks. Samuti nähakse ajavahemikuks 2006-2009 ette kulud suurusjärgus [1,0-2,0] miljonit eurot investeerimiseks äriühingu juhtimise ümberkorraldamisse ning kasumlikumate toodete tootmisele üleminekuks. Selleks et heastada ajavahemikul 2000-2005 tehtud ja ettevõtte raskused põhjustanud ebaõnnestunud investeeringud, on ajavahemikul 2007-2011 vaja riigiabi 13,5 miljonit eurot. Eeldatakse, et ärihing muutub elujõuliseks 2010. aastal, kui tema tulu enne maksustamist on 1 miljon eurot ja kasumimarginaal on 3,5 % (2011. aastal positiivne tulu enne maksustamist 0,8 miljonit eurot ja kasumimarginaal 2,6 %). Oodatakse müügi kasvu 26,2 miljonilt eurolt 2006. aastal 29,3 miljonile eurole 2011. aastal (12 % kasv).
2.2.2. Meede 1: 2007. aastal antud teatamata riigigarantii
(13)
Kreeka andis 30. mail 2007 välja ministri otsuse, millega anti äriühingule Varvaressos riigigarantii kui tagatis äriühingu varasemate, 22,7 miljoni euro suuruste laenude graafiku muutmiseks. Garantii pidi hõlmama 80 % laenudest, st 18,2 miljonit eurot, kuid ületas tegelikult garantii aluseks oleva laenu kogusumma (vt allpool põhjendus 16).
(14)
Enne graafiku muutmist 2007. aastal oli ainult osa äriühingu kinnisvarast kaetud hüpoteegiga tema laenude katteks. 2007. aastal toimunud graafikumuutmise raames kaeti hüpoteegiga ka äriühingu ülejäänud kinnisvara. See hüpoteek seati äriühingule laenu andnud pankade, mitte aga riigi kasuks. Kuid Kreeka õigusaktide (5) kohaselt peab riik enne garantii väljamaksmist saama esimesena tagatised garanteeritud laenude eest.
(15)
Komisjonile sellest meetmest ei teatatud; selle asemel täpsustas Kreeka 5. novembril 2007. aastal päästmisabist teatades, et äriühing ei olnud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi saanud.
(16)
See meede põhines teatamata jäetud garantiikaval, mille Kreeka rahandusministeerium kiitis heaks 26. jaanuaril 2007. Selle kava kohaselt anti riigigarantii 31. detsembri 2006. aasta seisuga tasumata võlgade (mille tähtaeg kas oli saabunud või veel ei olnud saabunud) vormistamiseks uueks laenuks. Asjaomased laenud anti tööstuse, kaevandamise, loomakasvatuse ja hotellindusega tegelevatele, Põhja-Kreekas Imathia piirkonnas asutatud ja tegutsevatele äriühingutele põhivarasse ja käibekapitali investeerimiseks. Kavas ei nähtud ette preemia maksmist riigigarantii eest. Kava ühe punkti alusel hõlmas garantii lõpuks maksimaalselt 30 miljoni euro suurust summat (pluss intressi), seega garantii aluseks olevate laenude kogusummast (22,7 miljonit eurot) suuremat summat (6).
2.2.3. Meede 2: 2008. aastal antud teatatud riigigarantii
(17)
Komisjon kiitis 16. juulil 2008 heaks äriühingule Varvaressos ette nähtud teatatud päästmisabi 2,4 miljoni euro suurusele laenule antud riigigarantii kujul (7). Otsuste vastuvõtmisel tugineti teabele, et äriühing ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi (8) ning oli seega abikõlblik päästmisabi saamiseks.
(18)
Garantii anti tagajale (riigile) preemiat maksmata ning hõlmas kogu laenusummat, st 2,4 miljonit eurot.
(19)
Kreeka ametiasutuste poolt 5. novembril 2007 meetme kohta esitatud teatisest selgub, et abi kogusummast rahastatakse [1-2] miljoni euroga järgmisi investeeringuid: a) äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine ([…] miljonit eurot) ajavahemikul 2006-2009 ning b) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek ([…] miljonit eurot) ajavahemikul 2007-2009. Need investeeringud sisaldusid ka 15. jaanuaril 2009 esitatud ümberkorraldamiskavas ja need kavatseti teha kavaga hõlmatud ajavahemikul (vt allpool põhjendused 22-23 ja 42-43).
2.2.4. Meede 3: teatatud otsetoetus 2009. aastal
(20)
Kreeka teatas 15. jaanuaril 2009. aastal 14 miljoni euro suuruse otsetoetuse andmisest eesmärgiga rahastada äriühingu ümberkorraldamiskava.
(21)
Esitatud ümberkorraldamiskava kohaselt tulenesid äriühingu raskused ajavahemikul 2000-2005 ellu viidud investeerimiskavaga kaasnenud suurtest finantskuludest, suurtest tegevuskuludest ja vajakajäämistest juhtimises.
(22)
Kava hõlmab ajavahemikku 2006-2011. Seda on ametliku uurimismenetluse jooksul nõuetekohaselt ajakohastatud ja kohandatud. Ümberkorraldamisprotsessi peaeesmärk on enamiku äriühingu pangalaenude täielik tagasimaksmine (sealhulgas selle pangalaenu tagasimaksmine, mille suhtes kiideti 2008. aasta juulis heaks päästmisabi andmine), tootmise ja töötajate arvu vähendamine, (9) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek (erilõngade tootmise osakaal kogutootmisest peab 2012. aastaks jõudma […] %-le) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine.
(23)
Ümberkorraldamiskava kolme stsenaariumi (keskmine, parim ja halvim) kohaselt suudab äriühing oma pikaajalise elujõulisuse taastada 2011. aasta lõpuks.
(24)
Kõigi kolme stsenaariumi puhul oodatakse, et äriühingu müük suureneb ning kulud ja kulutused (amortisatsioonita) vähenevad. Sellest tulenevalt eeldatakse, et äriühingu EBT + D (10) on 2010. aastal negatiivne ja 2011. aastal, st ümberkorraldamisperioodi lõpus, positiivne. Samas on äriühingu ROE (11) 2011. aastal suurem kui tema laenukulud (12) (keskmise ja parima stsenaariumi puhul) või nende kuludega võrdne (halvima stsenaariumi puhul).
3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(25)
Komisjon märkis oma otsuses menetluse algatamise kohta, et abimeetmete kokkusobivust hinnatakse vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (13). Seepärast hindas komisjon abimeetmeid esialgu nimetatud suunistes sätestatud kriteeriumide alusel.
(26)
Kõigepealt märkis komisjon, et Kreeka ei olnud talle teatanud varasemast äriühingule Varvaressos 2007. aasta mais antud riigigarantiist. Samuti märkis komisjon, et Kreeka oli talle oma 2007. aasta novembri teatises päästmisabi kohta teada andnud, et äriühing ei olnud saanud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Sellest tulenevalt kahtles komisjon, kas ta oleks oma 2008. aasta juuli otsuses pidanud äriühingut päästmisabi jaoks abikõlblikuks, kui Kreeka ei oleks esitanud ebaõiget teavet 2007. aasta garantii kohta.
(27)
Teiseks, 2007. aasta garantiid silmas pidades seadis komisjon kahtluse alla ka äriühingu abikõlblikkuse teatatud ümberkorraldamisabi puhul, st kas järgiti nn ühekordse abi põhimõtet.
(28)
Abisaaja kui raskustes oleva äriühingu staatuse kohta märkis komisjon, et arvestades äriühingu Varvaressos poolt viimastel aastatel kantud kahju ja tema müügi vähenemist, võib nimetatud äriühingu kvalifitseerida raskustes äriühinguna. Komisjon kahtles siiski, kas äriühing Varvaressos oli tõepoolest raskustes, kui talle 2007. aastal garantii anti, sest väidetavalt oleks äriühing suutnud oma varasemate laenude graafikuid muuta samade pankadega ka riigi sekkumiseta.
(29)
Elujõulisuse taastamise osas kahtles komisjon ümberkorraldamiskava ajakavas, milles kohaselt loodeti pikaajaline elujõulisus saavutada 2009. aasta lõpuks. Kuna 2009. aasta oli jõudnud lõpule ja ümberkorraldamise peamise osani ei olnud veel jõutud, leidis komisjon, et pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ette nähtud ajakava ei saa enam realistlikuks pidada.
(30)
Lisaks olid komisjonil kahtlused seoses ketrusturu kohta esitatud uurimustega, mis pärinesid aastast 2007. Võttes arvesse, et möödunud oli juba kaks aastat ja et selle aja jooksul olid maailma majanduses toimunud märkimisväärsed muutused, oli võimalik, et need uurimused olid vananenud. Seepärast palus komisjon uusi andmeid ja prognoose ning uuemaid turu-uuringuid.
(31)
Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimisega seoses väljendas komisjon kahtlusi kahe kavandatud kompensatsioonimeetme suhtes. Nendeks olid: a) äriühingu kolmest vabrikust ühe, nimelt Naoussas asuva vabriku sulgemine ning b) osaluse müük tütarettevõtjas Thiva Ginning Mills SA. Mõlemat nimetatud meedet peeti eelkõige vajalikuks abisaaja pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks ning seega ei kompenseerinud need äriühingu konkurentide jaoks konkurentsi moonutamist.
(32)
Peale selle leidis komisjon seoses abi minimaalses ulatuses andmisega, et äriühing Varvaressos on hindamise seisukohast suur äriühing (2006. aastal oli selle aastakäive 28 miljonit eurot), ning märkis, et äriühing asub piirkonnas, mis oli abikõlblik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt. Eespool toodu alusel oli komisjon seisukohal, et äriühingu oma panus peab põhimõtteliselt olema vähemalt 40 % kava kogumaksumusest.
4. KREEKA MÄRKUSED
(33)
Kreeka ametiasutuste poolt väidetava riigiabimeetme kohta esitatud teabe võib kokku võtta järgmiselt:
4.1. 2007. aasta garantii kui riigiabi
(34)
Kreeka tunnistab, et andis 2007. aasta mais riigigarantii. Ta väidab siiski, et tegemist ei olnud riigiabiga. Eelkõige väidab Kreeka järgmist: a) laenu andnud pangad oleksid nõustunud graafiku muutmisega ka ilma riigigarantiita; b) puudus vajadus riigigarantii järele, sest laenud olid graafiku muutmise ajal piisavalt kaetud varaga, mille väärtus oli tagastamata laenu summast suurem, ning c) 2007. aasta riigigarantii ei parandanud äriühingu suutlikkust hankida kapitaliturul rahalisi vahendeid, sest äriühing Varvaressos suutis rahalisi vahendeid ise hankida.
4.2. Abisaaja kui 2007. aastal raskustes olnud ettevõte
(35)
Kreeka väidab, et äriühing Varvaressos oli 2007. aastal tõepoolest raskustes ning et vaid tänu märkimisväärse väärtusega omandiõiguseta varadele oli tal finantsturgudele juurdepääs ilma riigigarantiita.
(36)
Samuti väidab Kreeka, et laenugraafiku muutmine 2007. aastal ei olnud piisav, et äriühing oleks suutnud rahastada oma ümberkorraldamist. Seda kasutati vaid olemasoleva suure võla ümberkorraldamiseks. Uusi rahalisi vahendeid oli ikkagi vaja ning neid ei saadud 2007. aastal graafiku muutmise abil. Seepärast ei suutnud äriühing ise oma elujõulisust taastada ning riigi sekkumine oli asjakohane. Seetõttu vastab äriühing Varvaressos päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 kriteeriumile.
(37)
Seda arvesse võttes väidab Kreeka, et kui 2007. aasta meedet käsitatakse riigiabina, siis oli äriühing abikõlblik päästmis- ja ümberkorraldamisabi saamiseks.
4.3. Nn ühekordse abi põhimõte
(38)
Kreeka sõnul võimaldati kõigi kolme kontrollitava meetme (2007. aasta riigigarantii, 2008. aasta riigigarantii ja teatatud otsetoetus) kasutamist eesmärgiga hõlbustada ühe ümberkorraldamiskava rakendamist.
(39)
Äriühing Varvaressos taotles 2006. aasta detsembris päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning esitas sama kava, millest komisjoni hiljem 2009. aasta jaanuaris teavitati. Ajaline erinevus päästmis- ja ümberkorraldamisabi taotluse Kreeka ametiasutustele esitamise (detsember 2006) ja 2009. aasta otsetoetusest teatamise (jaanuar 2009) vahel tulenes ainult haldusprobleemidest, mitte aga taas esile kerkinud raskustest ja korduvast vajadusest riigi sekkumise järele.
(40)
Samuti oli 2007. aasta garantii (meede 1) ette nähtud äriühingu finantsprobleemide lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Ülejäänud meetmete eesmärk oli kõrvaldada äriühingu finantsprobleemid pikas perspektiivis. Samas olid kõik kolm meedet ühesugust laadi, sest nad kõik olid seotud äriühingu pangalaenude probleemiga.
(41)
Lõpetuseks väidab Kreeka, et kõik kolm meedet on sama ümberkorraldamisprotsessi osad ning seega ei ole rikutud nn ühekordse abi põhimõtet.
4.4. Ümberkorraldamiskulud ja abisaaja panus
(42)
Ümberkorraldamiskulud koosnevad pikaajaliste pangalaenude restruktureerimisest (23 miljonit eurot), töötajaskonna restruktureerimisest (1 miljon eurot), investeeringutest (3 miljonit eurot) ja vara restruktureerimisest (1 miljon eurot). Kulud kokku on 28 miljonit eurot (14).
(43)
Kreeka väidab, et ümberkorraldamise kogukulud rahastatakse riigiabist 14 miljoni euro ulatuses ja abisaaja panusest 14 miljoni euro ulatuses. Abisaaja panus hõlmab tulusid summas […] eurot ja 1 miljon eurot, mis saadi osaluse müügist tütarettevõtjas 2007. aastal.
4.5. Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimine
(44)
Kompensatsioonimeetmetega seoses nähti kavas esialgu (enne ametliku uurimismenetluse algatamist) ette järgmised meetmed: a) äriühingu kolmest vabrikust ühes tegevuse lõpetamine, millega alustati 2007. aastal ja mis viidi lõpule 2008. aastal; ning b) tütarettevõtjas osaluse müük, mis leidis aset 2007. aastal. Äriühing väitis, et see tütarettevõtja tegutses aastatel 2005 ja 2006 kahjumiga.
(45)
Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist esitas Kreeka ettepaneku järgmiste alternatiivsete kompensatsioonimeetmete võtmiseks:
-
äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist;
-
keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist.
(46)
Kreeka väidab, et on olemas põhjused, mis õigustavad leebemaid kompensatsioonimeetmeid ja vähendavad abisaaja panust äriühingu Varvaressos puhul.
(47)
Eelkõige väidab Kreeka, et äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond. Imathia töötuse määr on kaks korda suurem riigi keskmisest ning piirkonna SKP on 70 % riigi keskmisest. Samas vähenes tekstiili-/rõivaettevõtjate arv Imathias 2008. aastal 296-lt 181-le (langus 39 %). Peale selle, enam kui kümne töötajaga äriühingutes on viimaste aastate jooksul kaotatud 56 % töökohtadest.
(48)
Samuti väidab Kreeka, et äriühingu Varvaressos suurus on alates 2006. aastast märkimisväärselt vähenenud, sest üks tema kolmest vabrikust suleti ja müüdi ka tütarettevõtja. Vabriku sulgemise tulemusel vähenes tööjõud […] inimtundi ja tootmisvõimsus 30 %, mis on peale kõige pöördumatu (seadmete lammutamise või müügi tõttu). Tütarettevõtja müümise tõttu vähenes aastakäive 6,7 miljonit eurot. Kokkuvõttes vähenes äriühingu turuosa müügiväärtuse seisukohast 27 % ja müügimahu mõttes 30 %. Lisaks lahkus äriühing täielikult Eestist, Ungarist ja Rumeeniast ning osaliselt Austriast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Ühendkuningriigist, Bulgaariast, Tšehhi Vabariigist, Itaaliast ja Poolast (turult lahkumise määr jäi vahemikku […] % ja […] %).
5. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(49)
Äriühing Varvaressos esitas komisjonile oma märkused. Tema argumendid kattusid suures osas Kreeka ametiasutuste esitatud väidetega.
(50)
Lisaks esitasid komisjonile oma märkused muud kolmandad isikud, kes olid seotud äriühingu Varvaressos tegevusega või keda see tegevus mõjutas. Kõikides märkustes tunnustati abisaaja tähtsust nii kohaliku majanduse arendajana kui ka eduka äriühinguna. Lisaks märgiti, et äriühingu tegevuse lõpetamine vähendaks märkimisväärselt tööhõivet ja tootmisvõimsust Kreekas, eelkõige Imathias. Samuti väideti, et arvestades äriühingu Varvaressos minimaalset turuosa, ei põhjusta äriühingule antud abi konkurentsimoonutusi.
6. HINDAMINE: ABI OLEMASOLU
6.1. Meetmed 1 ja 2: 2007. ja 2008. aasta riigigarantiid
(51)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega selleks, et meedet võiks käsitada riigiabina, peab ta vastama järgmistele kriteeriumidele.
(52)
Esiteks peab meetme kasutamist võimaldama liikmesriik või tuleb seda teha riigi vahenditest. Riigigarantiid seavad ohtu riigi vahendid, sest garantii makstakse välja riigi eelarvest. Peale selle tähendab igasugune garantii, mida ei ole nõuetekohaselt hüvitatud, riigi rahaliste vahendite kaotamist. Lisaks antakse riigigarantii pädevate ministrite otsuse alusel. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingule Varvaressos 2007. ja 2008. aastal garantii andmine Kreeka rahandusministeeriumi otsus. Seega on riigi vahendite kriteerium täidetud.
(53)
Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Komisjon leiab, et kaks kõnealust garantiid on andnud äriühingule Varvaressos põhjendamatu eelise. Komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes; edaspidi „garantiiteatis”) (15) punktides 2.2 ja 3.2 sätestatud põhjustel saab laenusaaja eelise, kui ta ei maksa garantii eest turupõhist hinda. Mõnel juhul ei pruugi laenusaaja kui finantsraskustes olev firma leida finantseerimisasutust, kes oleks valmis talle raha laenama mis tahes tingimustel ilma riigigarantiita.
(54)
Garantiiteatise punktis 3.2 on komisjon sätestanud neli kumulatiivset tingimust, mida ta peab piisavaks, et välistada riigiabi andmine (st eelis) garantii kujul. Nendeks on:
-
laenusaaja ei ole finantsraskustes;
-
garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust;
-
garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta;
-
garantii eest on makstud turupõhist hinda.
(55)
Kohaldades neid kriteeriume kõnealuse juhtumi suhtes, leiab komisjon järgmist:
-
äriühing Varvaressos oli finantsraskustes (16) nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta garantii andmise ajal;
-
teiseks, nagu on näidatud põhjendustes 13, 16 ja 18, katsid 2007. ja 2008. aasta garantiid mõlemad enam kui 100 % laenust;
-
kolmandaks, 2007. aasta garantii puhul märgib komisjon, et garantii ulatust ei olnud selle andmise ajal võimalik nõuetekohaselt mõõta. Seda kinnitab asjaolu, et vastavalt Kreeka ametiasutuste edastatud teabele (vt eespool põhjendused 13 ja 16) pidi garantii esialgu katma 80 % laenust ehk 18,2 miljonit eurot, kuid lõpuks kattis garantiikava ühe sätte alusel 30 miljonit eurot;
-
neljandaks, nii 2007. kui ka 2008. aasta garantii anti raskustes olevale äriühingule laenu saamiseks ning tagajale (riigile) garantiipreemia maksmist ette ei nähtud. Pelgalt asjaolu, et garantii eest ei makstud tasu, võib näidata, et meetmetega anti äriühingule Varvaressos eelis. Kommertspankadelt ei saa garantiid garantiipreemiat maksmata. Eelkõige on see tõsi raskustes äriühingute jaoks, kelle puhul valitseb lepinguliste kohustuste täitmata jätmise risk.
(56)
Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et äriühing ei oleks saanud 2007. ja 2008. aasta garantiisid turul samadel tingimusel ning seega anti nende meetmetega talle eelis.
(57)
Kolmandaks, meede peab olema valikuline, et seda saaks käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt. 2007. aasta garantii põhines majandusharu abikaval ning 2008. aasta garantii oli ühekordne meede äriühingu Varvaressos jaoks. Seega on valikulisuse kriteerium tõepoolest täidetud.
(58)
Peale selle peab meede moonutama konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Äriühing Varvaressos tegutseb sektoris, mille toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel laialdaselt ja kus valitseb tihe konkurents. Abimeetme võimaldamise ajal müüs äriühing Varvaressos oma tooteid peamiselt teistesse liikmesriikidesse (vt eespool põhjendus 7). Samuti anti kõnealuste abimeetmetega äriühingule Varvaressos eelis tema konkurentide ees (vt eespool põhjendused 53-56). Kui riigiabi tugevdab äriühingu olukorda liikmesriikidevahelises kaubanduses teiste konkureerivate äriühingute suhtes, tuleb lugeda, et abi mõjutab neid teisi äriühinguid. Seega on tõepoolest täidetud liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium.
(59)
Eeltoodu põhjal järeldatakse, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiid (meetmed 1 ja 2) kujutavad endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.2. Meede 3: teatatud otsetoetus 2009. aastal
(60)
Riigi vahendite ja riigi seotuse mõttes pärineb riigi otsetoetus riigieelarvest ja selle on heaks kiitnud vastutav ministeerium. Seega on kriteerium täidetud.
(61)
Kui hinnata eelise kriteeriumi täitmist, siis otsustati anda otsetoetust finantsraskustes äriühingule. Kreeka riik ei saa toetuse eest mingit tasu. Seepärast annab toetus äriühingule Varvaressos eelise.
(62)
Seega leiab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus annab äriühingule eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(63)
Seoses valikulisuse kriteeriumiga nähtus, et otsetoetus otsustati anda äriühingule ad hoc otsuse alusel. Seega on kriteerium täidetud.
(64)
Peale selle on liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium täidetud samamoodi, nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 58.
(65)
Eespool esitatud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus kujutab endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.3. Ebaseaduslik abi
(66)
Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (17) artikli 1 punkti f kohaselt käsitatakse ebaseadusliku abina uut abi, mis on kehtestatud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3.
(67)
Kõnealuse juhtumi puhul andis Kreeka äriühingule Varvaressos 2007. aasta riigigarantii komisjonile sellest teatamata ning ootamata ära komisjoni märkusi või lõplikku otsust meetme siseturuga kokkusobivuse kohta.
(68)
Seega leiab komisjon praegu, et 2007. aasta riigigarantii on ebaseaduslik.
7. HINDAMINE: KOKKUSOBIVUS ELi TOIMIMISE LEPINGUGA
(69)
Nagu on sätestatud garantiiteatise punktis 4.1, loetakse üksikgarantii või garantiikava riigiabi sisaldavaks, kui see ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega. Riigiabi elemendi suurus tuleb arvuliselt väljendada, et kontrollida, kas abi võib pidada kokkusobivaks konkreetse riigiabi erandi põhjal. Seepärast peab komisjon selgitama välja abi summa, enne kui saab hinnata abi kokkusobivust.
7.1. Abi summa väljaselgitamine
(70)
2007. aasta ja 2008. aasta riigigarantiid: komisjon on kehtestanud garantiiteatises üldpõhimõtted garantiides sisalduva abielemendi arvutamiseks.
(71)
Komisjon leiab, et põhimõtteliselt võib riigigarantiid pidada abiks garantii aluseks oleva laenu kogusumma ulatuses, kui abisaajal endal puudub juurdepääs finantsturgudele (vt garantiiteatise punkt 2.2 ja punkti 4.1 alapunkt a).
(72)
Garantiiteatise punktis 4.1 (üldeeskirjad), punktis 4.2 (abielement üksikgarantiides) ja punktis 4.4 (abielement garantiikavades) sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse garantiides sisalduva abielemendi arvutamisel. Järgnevates põhjendustes kohaldab komisjon neid eeskirju meetmete 1 ja 2 suhtes.
(73)
Kõnealuse juhtumi puhul on Kreeka näidanud, et 2007. aasta garantii andmise ajal oli äriühingul Varvaressos endiselt juurdepääs finantsturgudele (vt eespool põhjendus 35). Seepärast leiab komisjon, et äriühing oleks ikkagi suutnud pääseda finantsturgudele ilma 2007. aasta riigigarantiita.
(74)
2008. aasta garantii kohta märgib komisjon, et Kreeka teatas 2008. aasta garantiist samal aastal (november 2007), mil ta andis 2007. aasta garantii (mai 2007). Seega leiab komisjon, et ka 2008. aasta garantii andmise ajal oli äriühing veel teataval määral krediidivõimeline ja tal oli juurdepääs finantsturgudele (18).
(75)
Kuid võttes arvesse äriühingu finantsraskusi meetmete võimaldamise ajal, oleksid kommertspangad kohaldanud vastavalt kõrgemat intressimäära võrreldes riigigarantiiga, sest see garantii on pankade jaoks lisatagatis. Seega leiab komisjon, et 2007. ja 2008. aasta garantiidest ei saanud äriühing Varvaressos kasu mitte kogulaenude näol, mille ta oleks saanud ka riigigarantiita, vaid madalama intressimäära näol, mille ta tänu garantiile sai.
(76)
Garantiiteatise punkti 4.2 kohaselt tuleb võrreldavate turupreemiate puudumise korral võrrelda turul kõiki laenu rahastamise kulusid koos garantiiga ja ilma selleta (st garantiita samalaadse laenu intressimäära tuleks võrrelda riigigarantiiga laenu intressimäära ja garantiipreemia summaga).
(77)
Paljudel juhtudel ei ole selline intressi turumäär kättesaadav. Seepärast on komisjon oma 2008. aasta teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (19) (edaspidi „viitemäärateatis”) välja töötanud finantsmetoodika, mida võib garantiiteatise punktis 4.2 sätestatud põhjustel kasutada turumäära indikaatorina.
(78)
Kõnealuse juhtumi puhul puuduvad andmed selle kohta, mida äriühing Varvaressos oleks maksnud võrreldava garantiita laenu puhul. Lisaks anti mõlemad garantiid enne majandus- ja finantskriisi. Peale selle on komisjon seisukohal, et meetmete võimaldamisest möödunud aja tõttu oleks keeruline arvutada Kreeka tekstiiliettevõtja „tegelikku” turumäära. Seepärast kasutab komisjon asjakohast viitemäära turumäära indikaatorina.
(79)
2007. aasta riigigarantii puhul võis garantii andmise ajal äriühingu Varvaressos laenude väärtpaberistamise taset pidada 2008. aasta viitemäärateatise mõttes kõrgeks (20). Seetõttu tuleb 2007. aasta riigigarantii abielemendi arvutamisel kasutada 400 baaspunkti suurust marginaali, mida kohaldatakse raskustes olevatele äriühingutele antavate kõrge väärtpaberistamisega tasemega laenude suhtes.
(80)
Selle alusel oleks 2007. aasta garantiiga kaetud laenu eest tulnud riigigarantii puudumisel maksta turuintressi kogusummas 7,3 miljonit eurot. Laenu eest tegelikult makstud intress (garantiitasu puudus) oli 4,9 miljonit eurot ajavahemiku eest 2007. aasta jaanuarist 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga saadud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 2,4 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale (21).
(81)
2008. aasta riigigarantii puhul maksti garantii aluseks olev 2,4 miljoni euro suurune laen äriühingule 10. veebruaril 2009. Selle intressimäär oli kuue kuu Euribor + 3,6 % ning laen anti kuueks kuuks (või kuni ümberkorraldamiskava hindamise lõpuni). Laenu ei ole siiani tagasi makstud (see on siiani algkapitali hulgas).
(82)
Äriühing oli ikka veel raskustes ning tal ei olnud rohkem vaba vara tagatise pakkumiseks (22). Mis tahes tagatise puudumisel lisab komisjon seega Kreeka baasmäärale 1 000 baaspunkti, saades turuintressiks 550 000 eurot, mis oleks tulnud 2008. aasta rahastamise eest maksta. 2008. aasta laenu eest tegelikult arvutatud intress (garantiitasu puudus) oli kokku 0,25 miljonit eurot ajavahemiku eest 2009. aasta veebruarist (kui garantii aluseks olev laen väljastati) 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse, turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga võimaldatud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 0,3 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale.
(83)
Meetme 3 puhul ja võttes arvesse, et tegemist on otsetoetusega, kujutab kogu 14 miljoni euro suurune summa endast abielementi.
(84)
Eespool toodu põhjal on abielement meetmete 1, 2 ja 3 puhul kokku 16,7 miljonit eurot.
7.2. Hindamise õiguslik alus: päästmise ja ümberkorraldamise suunised
(85)
Sedavõrd kui meetmed kujutavad endast abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata nende kokkusobivust nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 kehtestatud erandeid arvesse võttes.
(86)
Artikli 107 lõikes 2 ja artikli 107 lõike 3 punktides d ja e sätestatud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad ning Kreeka ametiasutused ei ole neid ka kasutanud.
(87)
Äriühing Varvaressos oli meetmete võimaldamise ajal raskustes äriühing (vt eespool põhjendus 9 ja allpool põhjendused 89-90) ning seepärast saab abimeetmete kokkusobivust hinnata ainult päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid silmas pidades, st ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt.
7.3. Äriühingu abikõlblikkus
(88)
Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktiga a märgib komisjon, et kuigi äriühing Varvaressos kaotas ajavahemikul 2004-2009 märkimisväärse osa omakapitalist, ei kaotanud ta hinnatava ajavahemiku (2007-2009) jooksul üle poole aktsiakapitalist. Punkti 10 alapunkti c arvestades ei täitnud äriühing Varvaressos oma siseriiklike õigusnormide kohaseid kriteeriume, et tema suhtes oleks saanud kohaldada võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmavaid maksejõuetusmenetlusi.
(89)
Teisalt halvenes äriühingu finantsvõimekus ajavahemikul 2006-2009 märkimisväärselt, nagu on näidatud eespool põhjendustes 7-9. Seepärast leitakse, et äriühing Varvaressos oli 2006. aastal juba raskustes äriühing päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 tähenduses, sest tema kahjum kasvas ja käive vähenes.
(90)
Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 9 selgub, et 2007. aastal vajas äriühing tõepoolest elujõulisuse saavutamiseks olemasolevatest laenudest rohkem rahalisi vahendeid. Seda kinnitab asjaolu, et 2006. aastal taotles äriühing ümberkorraldamisabi. Seetõttu ei piisanud elujõulisuse taastamiseks laenugraafikute muutmisest 2007. aastal, sest muutmise eesmärk oli pelgalt varasemad laenud tagasi maksta ja laenu juurde enam mitte võtta. Seega nõustub komisjon, et 2007. aastal ei suutnud äriühing elujõulisust riigi abita taastada ning et äriühing oli finantsraskustes ka päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 alusel.
7.4. Nn ühekordse abi põhimõte
(91)
Komisjon leiab, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiide näol on tegemist päästmisabiga. Esimene neist oli ette nähtud äriühingu Varvaressos finantsprobleemi lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Teise eesmärk oli hoida äriühingut pinnal kuni ümberkorraldamiskava esitamiseni.
(92)
Olenemata asjaolust, et 2007. aasta garantii oli tegelikult päästmisabi meede, ei viidud seda lõpule kuue kuu jooksul alates selle andmise kuupäevast (30. mai 2007), st 30. novembriks 2007. See tähendaks põhimõtteliselt (ebaseadusliku) abi väärkasutamist ja nn ühekordse abi põhimõtte rikkumist.
(93)
Kuid komisjon peab samuti hindama abimeetme kokkusobivust kõigil muudel alustel. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 20 on ette nähtud, et abi võib anda ainult päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud alustel. See jätaks siiski võimaluse, et päästmisabi kvalifitseeruks ümberkorraldamisabina, st ümberkorraldamisprotsessi osana (vt ka juhtum C 11/2007, Ottana Energia) (23).
(94)
Seoses sellega ja küsimusega, kas kolm kontrollitavat meedet moodustavad ümberkorraldamisprotsessi, leiab komisjon, et nii see tõepoolest on. See järeldus tuleneb järgnevast (vt allpool põhjendused 95-99):
(95)
Esiteks, kõik kolm meedet olid suunatud sama eesmärgi täitmisele, st äriühingu varasematest suurtest laenukohustustest tuleneva probleemi lahendamisele.
(96)
Peale selle ei piisanud 2007. ja 2008. aasta garantiidest, et anda äriühingule tema ümberkorraldamiseks vajalikke finantsvahendeid (mis oleksid vähemalt võrdsed tema kogulaenuga, mis 2006. aasta lõpus oli 25,4 miljonit eurot), sest ümberkorraldamine oleks olnud võimalik ainult kolme meetme kui ümberkorraldamisprotsessi kolme osa kombinatsioonina.
(97)
Lisaks oli 2008. aasta garantiiga kaetud suurima laenuosa (1,8 miljonit 2,4 miljoni euro suurusest kogusummast) eesmärk rahastada samu investeeringuid nagu 2009. aasta ümberkorraldamistoetuse puhul. Samas kavatseti need investeeringud teha 2009. aasta ümberkorraldamiskavaga hõlmatud ajavahemikul (vt eespool põhjendus 19).
(98)
Peale selle on 2009. aasta ümberkorraldamiskava sama, mille äriühing juba 2006. aastal Kreeka ametiasutustele esitas (vt eespool põhjendused 11-12), kusjuures selle hindamise raames on tehtud teatavad muudatused.
(99)
Lisaks algas ümberkorraldamine tõepoolest 2006. aastal. Eelkõige hõlmas kava nelja ümberkorraldamismeedet, mida kohaldati või mille kohaldamist alustati enne 2007. aasta garantii andmist (mai 2007), st tootmise vähendamine (2006), töötajate arvu vähendamine (2006), tütarettevõtja Thiva müük (jaanuar 2007) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine (2006).
(100)
Seega järeldab komisjon, et kontrollitavad abimeetmed on sama ümberkorraldamise osa ja nende võtmist võimaldati eesmärgiga hõlbustada ühtse ümberkorraldamiskava rakendamist. Seega ei ole nn ühekordse abi põhimõtet rikutud.
7.5. Pikaajalise elujõulisuse taastamine
(101)
Eespool toodu põhjal hindab komisjon kolme abimeetme kui ümberkorraldamisprotsessi kokkusobivust siseturuga.
(102)
Komisjon on seisukohal, et ümberkorraldamiskavas esitatud meetmete eesmärk on tõepoolest tegeleda äriühingu raskuste konkreetsete põhjustajatega. Eelkõige leiab komisjon, et kavas määratletakse väga õigesti äriühingu Varvaressos raskuste põhjustajatena järgmised (välised ja sisemised) tegurid:
-
varasem suur laenamine (ajavahemikul 2000-2005);
-
suured tegevuskulud (kasumimarginaali vähenemine Aasiast tuleneva konkurentsi ja tõusvate sisendihindade tõttu);
-
suutmatus reageerida turu arengule.
(103)
Kavandatud ümberkorraldamismeetmete eesmärk on need probleemid lahendada. Esiteks nähakse kavas ette äriühingu finantsalane ümberkorraldamine; teiseks nähakse ette konkreetsed meetmed eesmärgiga parandada äriühingu kasumimarginaali, muutes tuluallikaid ja vähendades tegevuskulusid; ning kolmandaks nähakse ette juhtimise ajakohastamine. Ümberkorraldamismeetmed on jaotatud 14 tegevuseks, kusjuures igale tegevusele on eraldatud oma kulud. Komisjoni arvates võib järeldada, et kavandatud tegevustega püütakse tõepoolest lahendada äriühingu põhiprobleeme.
(104)
Kui hinnata ümberkorraldamiskava finantsmõju, siis järgivad finantsprognoosid realistlikult ümberkorraldamispaketi rakendamist. Nii käibe kasv (umbes 5 % aastas) kui ka tegevustulu suurenemine (umbes 10 % aastas) on mõistlikud pärast ümberkorraldamiskava rakendamist (st pärast tootevaliku muutmist ja kulude ratsionaliseerimise meetmete võtmist).
(105)
Sellele tuginedes nõustub komisjon, et ümberkorraldamine võimaldab äriühingul taastada elujõulisuse 2011. aastal ning aktsionärid saavad oma investeeritud kapitalilt tulu, mis on kõrgem nende laenukasutuse kulutustest või (halvimal juhul) nendega võrdne ning seega rahuldaval tasemel. Komisjon märgib, et need tulemused saavutatakse mõistliku aja jooksul ning et oodatud tulemused põhinevad mõistlikel eeldustel.
(106)
Seega leiab komisjon, et kava vastab päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktides 35-37 esitatud kriteeriumitele.
7.6. Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimine
(107)
Kavandatud kompensatsioonimeetmetega seoses nähakse ümberkorraldamiskavas ette järgmist: a) äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist, ning b) keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist.
(108)
Komisjon leiab, et müügi kavandatud vähendamine Kreekas 10 % võrra võimaldab konkurentidel siseneda turule või suurendada oma müüki turul, kus äriühingul on tugevam positsioon. Tõepoolest, äriühingu turuosa Kreekas on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud - nimelt 32 %-lt 42 %-le - erinevalt ELi müügist, mis vähenes 67 %-lt 52 %-le (vt eespool põhjendus 7). Peale selle on äriühing Kreeka tekstiiliturul 10. kohal (2007. aasta andmete alusel, vt eespool põhjendus 8). Samas on äriühingu turuosa viimastel aastatel samuti suurenenud ELi mittekuuluvates riikides (1 %-lt 6 %-le), mis näitab, et äriühingu elujõulisus ei sõltu tema turuosa suurendamisest ELi turul.
(109)
Samas tähendab lahkumine Kreeka turult, et äriühing Varvaressos loobub osaliselt või täielikult loodud ärisuhetest oma riigis ning püüab neid suhteid asendada uute suhetega muudes ELi liikmesriikides või kolmandates riikides. See saab äriühingu konkurentsivõimelisuse jaoks olema tõeline katsumus.
(110)
Lisaks märgib komisjon, et kõigi kolme elujõulisuse stsenaariumi kohaselt eeldatakse äriühingu müügi suurenemist (vt eespool põhjendus 24). Müügi vähendamine Kreekas ei ole siiski vastuolus käibe suurendamise eesmärgiga: vähendamine võib aset leida äriühingu konkurentide kasuks, vabastades neile võimsust; käibe kasv aga võimaldab abisaajal ellu jääda.
(111)
Võib siiski väita, et müügi 10 % vähendamise puhul Kreeka turul on võrdlusalusena asjakohane kasutada pigem 2006. aastat kui 2009. aastat. Seda sellepärast, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40 on sätestatud, et „vähendamine peab olema ümberkorraldamiskavas sätestatud ümberkorraldamise lahutamatu osa.” Tõepoolest, äriühingu ümberkorraldamine algas 2006. aastal ja pidi kestma viis aastat (kuni 2011). Sama loogikat järgides peaks kompensatsioonimeede seega avaldama mõju, mis arvestaks kogu ümberkorraldamisperioodi ja mitte ainult osa sellest ning vastaks sellele.
(112)
Teisalt märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingu müük Kreekas 2009. aastal suurem kui 2006. aastal (vastavalt 8,1 miljonit eurot ja 7,1 miljonit eurot). Seepärast leiab komisjon, et meedet tuleb kaaluda 2009. aasta müügiga võrreldes, sest niimoodi on selle mõju suurem.
(113)
Mis tahes riigiabi keeld täiendab komisjon arvates Kreeka turul müügi vähendamist, mis on juba rahuldaval tasemel (10 %). Tõepoolest, äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47), mis tähendab, et äriühing võis olla abikõlblik saamaks investeerimisabi, mille osatähtsus oli 40 %. Tulevikus abisaamise keeld kui täiendav kompensatsioonimeede on juba varem heaks kiidetud juhtumite Alstom (24) ja Constructions Mécaniques de Normandie (25) puhul.
(114)
Lisaks leiab komisjon, et äriühingu suurus on vähenenud nii palju, et mis tahes täiendav vähendamine ohustaks tema ellujäämist (vt eespool põhjendus 48).
(115)
Samas märgib komisjon taas, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Seepärast leiab komisjon kõnealuse juhtumi puhul, et tulevikus riigiabi andmise keeld peaks kehtima kauem kui kaks aastat. See ei kahjusta äriühingu elujõulisust, kuid heastab konkurentsi põhjendamatu moonutamise. Kokkuvõttes leiab komisjon, et nelja-aastane keeld on asjakohasem.
(116)
Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et eespool kirjeldatud kompensatsioonimeetmed vastavad päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud nõuetele. Eelkõige: a) neist said kasu äriühingu Varvaressos konkurendid punkti 31 tähenduses; b) need võeti punktis 39 ja punkti 46 alapunktis c esitatud kujul ning c) meetmed võetakse turul, kus äriühingul Varvaressos on märkimisväärne turujõud pärast ümberkorraldamist punkti 40 tähenduses.
(117)
Peale selle on kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 40 kompensatsioonimeetmed proportsionaalsed kõnealuse abi konkurentsi moonutava mõjuga ning eelkõige äriühingu suuruse ja suhtelise tähtsusega turul. 2008. aastal oli äriühingul Varvaressos väike […] % turuosa ELi lõngatootmises (vt eespool põhjendus 8).
(118)
Samas nähakse suuniste punktis 56 ette, et abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused olla leebemad. Äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47).
(119)
Eeltoodu põhjal ei tundu Kreeka kavandatud kompensatsioonimeetmed piisavad. Teisalt on komisjon seisukohal, et meetmed koos kuni aastani 2015 kehtiva abikeeluga vastavad tõepoolest päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kompensatsioonimeetmete suhtes kehtestatud kriteeriumidele.
7.7. Abi andmine minimaalses ulatuses: reaalne panus, mis ei hõlma abi
(120)
Kreeka väidab, et alates 2009. aastast on äriühing olnud keskmise suurusega vastavalt komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (26) sätestatud kriteeriumidele. Kuid arvestades asjaolu, et äriühing sai riigiabi esimest korda 2007. aastal, tuleks teda käesoleva hindamise raames käsitada suure ettevõttena (2006. aastal oli äriühingu aastakäive 28 miljonit eurot). Seepärast peaks äriühingu panus ümberkorraldamiskava puhul olema vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 44 põhimõtteliselt vähemalt 50 % kava kogukuludest.
(121)
Komisjon märgib siiski, et äriühing asub regionaalabist toetatavas piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56 kohaselt võivad abistatavates piirkondades abi andmise tingimused abisaaja panuse osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti.
(122)
Eespool kirjeldatud asjaolusid silmas pidades ja kooskõlas oma tavaga leiab komisjon, et kõnealuse juhtumi puhul on 40 % asjakohane omapanus vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele.
(123)
Eespool toodut ja põhjendustes 70-84 esitatud abimeetmete arvutusi arvesse võttes rahastatakse 30,7 miljoni euro suurune koguümberkorraldamine järgmiselt:
-
16,7 miljonit eurot abi: otsetoetus 14 miljonit eurot pluss 2,4 miljoni euro suurune abielement 2007. aasta riigigarantii näol (400 baaspunkti stsenaariumi kohaselt) pluss 0,3 miljoni euro suurune abielement 2008. aasta riigigarantii näol (1 000 baaspunkti stsenaariumi kohaselt);
-
pluss abisaaja panus 14 miljonit eurot.
(124)
Seepärast on äriühingu panus 46 % ümberkorraldamise kogukuludest, st rohkem kui 40 % minimaalsest abisaaja panusest, nagu on kindlaks määratud eespool põhjenduses 122, ning jäädes seega päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud asjakohastesse piiridesse.
8. KOMISJONI 2008. AASTA JUULIS TEHTUD PÄÄSTMISABIOTSUSE TÜHISTAMINE
(125)
2007. aasta riigigarantii näitab, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus (vt eespool põhjendus 1) põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel. Eelkõige väitsid Kreeka ametiasutused päästmisabist teatamisel (november 2007), et äriühing Varvaressos ei olnud saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi, kuigi äriühingule oli 2007. aasta mais antud riigigarantii.
(126)
Menetlusmääruse artikli 9 kohaselt võib komisjon pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada vastavalt artikli 4 lõikele 3 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav.
(127)
Kõnealuse juhtumi puhul ei teadnud komisjon, et äriühing Varvaressos oli varem juba abi saanud, olles juba raskustes. Seepärast ei uuritud nn ühekordse abi põhimõtte järgimist ning juba antud abi ei võetud päästmisabi andmise kaalumisel arvesse.
(128)
9. märtsi 2010. aasta menetluse algatamise otsusega andis komisjon Kreekale võimaluse esitada oma märkused asjaolu kohta, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel selle kohta, et äriühing Varvaressos ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Oma märkustes tunnistas Kreeka riigigarantii andmist 2007. aasta mais. Kreeka väitis siiski, et 2007. aasta garantii ei olnud riigiabi (vt eespool põhjendus 34). Komisjon ei saa nõustuda Kreeka väidetega, sest need põhinevad kas hüpoteetilistel väidetel ja riigiabina mittekäsitamise kriteeriumidel või moonutavad krediidireitingu korrektset tähendust.
(129)
Eespool toodu põhjal tuleb komisjoni 2008. aasta juulis tehtud päästmisabi otsus tühistada.
9. KOKKUVÕTE
(130)
Komisjon leiab kokkuvõtteks, et uuritavad abimeetmed on kokkusobivad siseturuga, kui järgitakse teatavaid tingimusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsus, millega kiideti heaks äriühingule Varvaressos antud päästmisabi, tühistatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 9, sest menetluse käigus esitati ebaõiget teavet, mis oli otsuse tegemisel määrav.
Artikkel 2
Abi summas 16,7 miljonit eurot, millest osa Kreeka on juba andnud ja kavatseb osa veel anda äriühingule Varvaressos, on kokkusobiv siseturuga artiklis 3 sätestatud tingimustel.
Artikkel 3
1. Äriühingu Varvaressos ümberkorraldamiskava tuleb rakendada täiel määral.
2. Alates 2011. aastast tuleb äriühingu Varvaressos Kreekas toimuvast müügist tulenevat aastakäivet vähendada 10 % võrreldes Kreekas toimuvast müügist 2009. aastal tuleneva käibega. See piirang kehtib kalendriaastate 2011-2013 kohta.
3. Äriühingule ei anta mis tahes riigiabi kuni 2015. aasta lõpuni. See hõlmab mis tahes rahastamist kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja ELi vahenditest.
4. Kahte eelmist tingimust kohaldatakse äriühingu Varvaressos, tema kõikide tulevaste tütarettevõtjate ja äriühingu Varvaressos aktsionäride kontrollitavate mis tahes äriühingute suhtes sel määral, mil nad kasutavad praegu äriühingule Varvaressos või tema tütarettevõtjatele kuuluvat tootmisvara (nt vabrikud, tootmisliinid). Need tingimused jäävad kehtima ka siis, kui äriühing Varvaressos müüakse eraldiseisvale juriidilisele isikule ja/või ühendatakse selle isikuga või kui äriühingu Varvaressos vara müüakse eraldiseisvale juriidilisele isikule tegutseva äriühinguna.
5. Eespool esitatud tingimuste järgimise kontrollimiseks esitab Kreeka komisjonile iga kuue kuu järel aruanded äriühingu Varvaressos ümberkorraldamise seisu kohta. Müügi piiramise kohta esitab Kreeka komisjonile aastaaruanded, mis saadetakse hiljemalt jaanuari lõpuks ja mis sisaldavad eelmise kalendriaasta müüginäitajaid.
Artikkel 4
Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teavitab Kreeka komisjoni selle otsuse järgimiseks võetud meetmetest.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 14. detsember 2010