РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 821/2011,
16. august 2011,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
4. detsembril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit vinüülatsetaadi liitu importimise suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 22. oktoobril 2010 Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavat tõendusmaterjali nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, tarnijatele ning kõnealuse menetluse algatamisega teadaolevalt seotud ühendustele ja Ameerika Ühendriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Komisjon saatis küsimustikud neljale teadaolevale eksportivale tootjale asjaomases riigis. Küsimustikule vastasid kolm eksportivat tootjat. Neljas eksportiv tootja keeldus uurimises koostööd tegemast ning talle teatati, et teda koheldakse koostööst hoiduva äriühinguna vastavalt algmääruse artiklile 18.
(6)
Komisjon saatis küsimustiku ka kaebuse esitajale ja teisele liidu tootjale, keda kaebuses oli nimetatud.
(7)
Uurimisega seotud sõltumatute importijate ilmset arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis koostada valim, paluti kõigil sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nõutud informatsioon. Arvestades, et ainult kaks importijat andsid endast märku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Kaks liidu importijat vastasid küsimustikule nõuetekohaselt ja neist ühe valdustesse tehti kontrollkäik.
(8)
Samas andsid mitmed huvitatud isikud endast märku kasutajatena. Sellistele isikutele saadeti spetsiaalselt kasutajate jaoks koostatud küsimustik. Küsimustikule vastas kaksteist äriühingut ja neist kahe valdustesse tehti kontrollkäik.
(9)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:
(a)
Euroopa Liidu tootjad:
Ineos Oxide Ltd, Ühendkuningriik
Wacker Chemie AG, Saksamaa,
(b)
Asjaomase riigi eksportivad tootjad
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Corporation
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Asjaomase riigi sõltumatud äriühingud
Terminal, Ameerika Ühendriigid [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed]
(d)
Liidu sidus- ja sõltumatud ettevõtted
Celanese Chemicals Europe GmbH, Saksamaa
Lyondell Chemie Nederland B.V., Madalmaad
Terminal, EL [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed]
(e)
Sidusettevõtted väljaspool ELi ja Ameerika Ühendriike
Dow Europe GmbH, Šveits
(f)
Importijad
Gantrade Ltd, Ühendkuningriik
(g)
Kasutajad
Vinavil, Mapei, Itaalia
Synthomer, Ühendkuningriik
3. Uurimisperiood
(10)
Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(11)
Vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodi 2915 32 00 alla kuuluv vinüülatsetaat.
(12)
Vinüülatsetaat (edaspidi „vinüülatsetaatmonomeer” või „vaatlusalune toode”) on laiatarbekemikaal, mis on saadud äädikhappest.
(13)
Vinüülatsetaati kasutatakse paljudel eesmärkidel. Vinüülatsetaati kasutatakse kõige rohkem selliste tootmisahela järgmise etapi toodete algmaterjalina nagu polüvinüülatsetaat ja poluvinüülalkohol. Need järgmise etapi tooted on vajalikud polümeerid mitmes tootmisharus. Vinüülatsetaatpolümeere kasutatakse harilikult värvi, liimi, laki ja tekstiililisandite tootmisel.
(14)
Uurimisel selgus, et valmistatakse vaid ühte liiki vaatlusalust toodet.
2. Samasugune toode
(15)
Uurimisel selgus, et liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval vinüülatsetaadil ning asjaomases riigis toodetaval ja liitu eksporditaval vinüülatsetaadil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Normaalväärtus
(16)
Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tehti kõigepealt kindlaks, kas asjaomase riigi eksportivate tootjate samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema poolt liitu eksporditud asjaomase toote müügi kogumahust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2.
(17)
Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi tulutoovast omamaisest müügist uurimisperioodil moodustas müük sõltumatutele klientidele.
(18)
Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud toote tootmiskulud.
(19)
Kui siseriiklikust müügist üle 80 % toimus ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne kaalutud keskmise tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas need olid kasumlikud või mitte. Kui tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks ainult omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmine.
2. Ekspordihind
(20)
Uurimisel selgus, et vinüülatsetaadi eksport asjaomasest riigist liitu toimus kas i) liidus asuvate seotud kaubandusettevõtete kaudu või ii) ühe eksportiva tootja puhul, liidust väljaspool asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu.
(21)
Mõlemal juhul määrati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja liidus ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordi, edasimüügi ja kasumi vaheliste maksude võrra.
3. Võrdlus
(22)
Normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(23)
Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaluse korral ja põhjendatud juhtudel võeti arvesse erinevusi käitlemis- ja hoiustamiskulude, transpordi-, kindlustus- ja laenukulude, mahahindluste, komisjonitasude ning impordi tollimaksude osas.
4. Dumpingumarginaal
(24)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati Ameerika Ühendriikide koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.
(25)
Koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst hoidumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud andmeid liitu suundunud ekspordi mahu kohta ja Eurostati vastavat impordistatistikat.
(26)
Kuna koostöötase Ameerika Ühendriikides oli kõrge (üle 90 %), peeti esialgu asjakohaseks kehtestada mõlema riigi koostööst hoiduvate eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksumäär. Selle küsimuse võib lõppstaadiumis uuesti läbi vaadata.
(27)
Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Kõik teised äriühingud
13,8 %
D. KAHJU
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(28)
Kaebuse esitas liidu vinüülatsetaadi tootja Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Teine liidu tootja Wacker GmbH toetas menetluse algatamist. Seega toetasid kaebust liidu tootjad, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu tootmisharu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Seepärast algatati menetlus vastavalt algmääruse artikli 5 lõikele 4.
(29)
Kolmanda liidus asuva tootja (Celanese Europe GmbH) kohta selgus, et see on asjaomase riigi ühe eksportiva tootja sidusettevõte. Uurimise käigus saadud andmete põhjal sedastati esialgselt, et kõnealust tootjat kontrollib täielikult USAs paiknev Celanese Corporation, kellel on määrav roll Euroopas tehtavates äritoimingutes, nagu majandustegevuse planeerimine, tootmistegevuse kontroll, ostu- ja müügitehingud.
(30)
Eespool öeldut arvesse võttes leiti, et Celanese Europe GmbH suhted grupis tingivad käitumise, mis on algmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses teistest sõltumatutest tootjatest erinev. Samuti leiti, et selline seotus pakub äriühingule võimaluse end kaitsta kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest. Sellise äriühingu kaasamine kahju tuvastamise menetlusse moonutaks ka liidu tootmisharu struktuuri iseloomustavaid koondandmeid.
(31)
Seepärast otsustati esialgu, et Celanese Europe GmbH tuleb liidu tootmisharu määratlusest välja jätta.
(32)
Seega moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses kaks tootjat - Ineos Oxide Ltd ja Wacker GmbH, kes esindavad liidu toodangut 100 % ulatuses. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”.
2. Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine
(33)
Selleks, et kindlaks määrata, kas liidu tootmisharule on tekitatud olulist kahju, nagu on määratletud põhjenduses 28 jj, uuriti, mil määral tuleks analüüsimisel arvesse võtta vaatlusaluse toote toodangut, mida liidu tootmisharu toodab enda tarbeks.
(34)
Liidu tootmisharu müüb vaatlusalust toodet tõepoolest nii a) vabaturul kui ka b) suletud turul (sama grupi piires). Suletud turul kasutatakse vaatlusalust toodet toorainena mitmete värvides, liimides, lakkides jne kasutatavate toodete, tootmiseks.
(35)
Seetõttu käsitatakse vaatlusaluse toote müümist sama grupi ettevõtetele tooraineks muude toodete valmistamiseks „enda tarbeks kasutamisena”, kui see toimub vähemalt ühel allpool nimetatud kahest tingimusest: i) müük ei toimu turuhindadega, ii) ostjal ei ole sama grupi ettevõtete ringis võimalik tarnijat vabalt valida. Uurimise käigus tehti esialgne järeldus, et müüki sidusüksustele, kes ostavad vaatlusalust toodet kui toorainet muude toodete valmistamiseks, tuleb lugeda müügiks suletud turule; leiti, et ettevõtete kaubanduspoliitika kohaselt ei olnud neil sidusüksustel võimalik tarnijat vabalt valida.
(36)
Selline eristamine on kahju analüüsimisel oluline. Leiti, et suletud turule suunatud vinüülatsetaat ei pakkunud asjaomasest riigist pärit impordile otsest konkurentsi. Samas leiti, et vabaturule suunatud toodang oli kõnealuse impordiga otseses konkurentsis, sest müük toimus tavapärastes turutingimustes; see tähendab tarnija vaba valiku võimalust. Seega oli suletud ja vabaturu tingimuste eristamine teatavate kahjunäitajate analüüsimisel põhjendatud.
(37)
Samas leiti, et majandusnäitajaid, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, töötasud ja dumpingumarginaali suurus, on täiesti võimalik analüüsida kogu ulatuses, st hõlmates ka vaatlusaluse toote kasutamist liidu tootmisharu enda tarbeks. See on võimalik, kuna kahjutegurid mõjutavad nimetatud näitajaid olenemata sellest, kas toode suunatakse järgmise etapi turule äriühingu enda või ettevõtete grupi sees või see suunatakse müügiks vabaturule.
(38)
Tasuvust, rahavoogusid, investeeringutasuvust ja kapitali kaasamise võimet analüüsiti üksnes vabaturu osas, sest suletud turu hinnad ei vasta tavapärastele turutingimustele ning seega mõjutavad kõnealuste näitajate usaldusväärsust.
(39)
Kui analüüsiti ja hinnati teisi liidu tootmisharu majandusnäitajaid, nagu tarbimine, müügimaht, turuosa ja hinnad liidu turul, võeti peamiselt arvesse vabaturul valitsevat olukorda, eriti kui olid olemas mõõdetavad turutingimused ja kui tehinguid tehti tavapärastes turutingimustes, mis viitab tarnija vaba valiku võimalusele.
(40)
Neid näitajaid analüüsiti siiski ka suletud turu osas, et teha kindlaks, kas suletud turul valitsev olukord muudaks järeldusi, mis tehti üksnes vabaturu olukorda analüüsides.
3. Liidu tarbimine
(41)
Liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti kokku Eurostati andmete põhjal arvutatud vinüülatsetaadi koguimport, mida võrreldi asjaomase riigi eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollitud andmetega, ja liidu tootmisharu ning teise liidus paikneva tootja kogu müügimaht liidu turul.
(42)
Arvestades tarnijate väikest arvu ja vajadust kaitsta konfidentsiaalset äritegevusega seotud teavet vastavalt algmääruse artiklile 19, on tarbimise muutumine indekseeritud.
Tabel 1
Tarbimine liidus
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tarbimine kogu turul
100
90
87
99
Suletud turg
100
96
100
104
Vabaturg
100
88
82
97
(43)
Vaatlusalusel perioodil tarbimine liidu turul ja vabaturul veidi vähenes, vastavalt 1 % ja 3 %. Samas täheldati suletud turul samal perioodil tarbimise suurenemist 4 %.
4. Import asjaomasest riigist
4.1. Maht ja turuosa
(44)
Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa on kujunenud järgmiselt:
Tabel 2
Ameerika Ühendriikidest pärit import
Impordi maht (tonnides)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ameerika Ühendriigid
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeks 2007 = 100)
100
142
130
148
Turuosa kogu turul
(Indeks 2007 = 100)
100
159
150
149
Turuosa vabaturul
(Indeks 2007 = 100)
100
162
157
152
Allikas: Eurostat ja huvitatud isikute vastused küsimustikule.
(45)
Vaatlusalusel perioodil suurenes import asjaomasest riigist liidu kogu turule (nii suletud kui ka vabaturule) 48 %. Sellega kaasnes turuosa suurenemine samal perioodil 49 %. Turuosa vabaturul suurenes 52 %.
4.2. Impordihinnad ja hindade allalöömine
(46)
Asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad kujunesid järgmiselt:
Tabel 3
Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad
Impordihinnad (eurot tonni kohta)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ameerika Ühendriigid
774
814
541
573
(Indeks 2007 = 100)
100
105
70
74
Allikas: Eurostat
(47)
Kuigi asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad uurimisperioodil veidi tõusid, langesid need 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokkuvõttes keskmiselt 26 %.
(48)
Liidu turu müügihindade võrdlemisel võrreldi liidu tootmisharu kehtestatud keskmisi hindu vabaturul ja asjaomasest riigist pärit impordi keskmisi hindu. Liidu tootmisharu asjaomaseid müügihindu kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud liidus ning allahindlused ja soodustused.
(49)
Neid hindu võrreldi USA koostööd tegevate eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.
(50)
Võrdluse põhjal selgus, et uurimisperioodil müüdi kõigi koostööd tegevate eksportijate imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud kontrollitud andmetel ning väljendatuna protsendina liidu tootmisharu hindadest oli hindade allalöömine keskmiselt 17,9 %. Selline hindade allalöömise tase tõi kaasa negatiivsed hinnamuutused ja olulise hinnalanguse.
5. Import muudest kolmandatest riikidest
(51)
Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng.
Tabel 4
Kolmandatest riikidest pärit impordi maht
Impordi maht (tonni)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ameerika Ühendriigid
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeks 2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi Araabia
0
0
0
73 156
Muud
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeks 2007 = 100
100
59
18
9
Turuosa kogu turul
(Indeks 2007 = 100)
100
66
21
9
Turuosa vabaturul
(Indeks 2007 = 100)
100
68
22
10
Allikas: Eurostat
(52)
Vaatlusaluse perioodi alguses võistles asjaomasest riigist pärit import sellistest muudest riikidest nagu Taiwan, Ukraina ja Venemaa pärit impordiga. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli neist traditsioonilistest allikatest pärit import kahanenud nullilähedaseks.
(53)
Uurimisperioodil liidu turule sisenenud uus eksportiv riik Saudi Araabia eksportis selle perioodi jooksul ligikaudu 73 000 tonni. Selle asjaolu mõju liidu tootmisharule käsitletakse põhjenduses 91 jj.
6. Liidu tootmisharu olukord
6.1. Üldine olukord
(54)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni.
(55)
Anti hinnang nii makromajanduslikele näitajatele (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) kui ka mikromajanduslikele näitajatele (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) kogu liidu tootmisharu ulatuses. Hinnang põhines teabel, mis saadi liidu tootmisharu antud kontrollitud vastustest küsimustikule.
(56)
Tuleb märkida, et kaebuse esitaja hankis endale tootmisrajatised alles 2007. aastal; seetõttu ei olnud teatavate kahjunäitajate (tasuvus, töötasud, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog) kohta võimalik saada 2007. aasta andmeid. Seepärast kajastuvad need näitajad analüüsis alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini. Ülejäänud näitajate osas olid andmed 2007. aasta kohta kättesaadavad. Seega kajastab analüüs neid näitajaid kogu vaatlusaluse perioodi ulatuses (alates 2007. aastast kuni uurimisperioodini).
(57)
Kaebuse esitaja keskendub vaatlusaluse toote turustamisele üksnes vabaturul, kuid teine liidu tootja keskendub peamiselt suletud turule ja suunab üksnes väikese koguse vabaturule. Arvestades asjaolu, et andmed kahju käsitlevaks analüüsiks pärinevad ainult kahest allikast, millest üks toodab peamiselt suletud turu tarbeks, ning samuti seda, et mitme kahjunäitaja puhul peetakse vajalikuks eristada kogu turgu ja vabaturgu, tuli liidu tootmisharu käsitlevad andmed indekseerida, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
6.2. Makromajanduslikud näitajad
6.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(58)
Allpool esitatud tabelis on esitatud liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng:
Tabel 5
Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootmine (kogu turul)
100
105
102
92
Tootmisvõimsus (kogu turul)
100
121
126
143
Tootmisvõimsuse rakendamine (kogu turul)
100
87
81
64
(59)
Nagu tabelis näidatud, vähenes liidu tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 8 %.
(60)
Sama perioodi jooksul suurenes tootmisvõimsus 43 % võrra. Tootmisvõimsuse suurenemine ei olnud siiski uute tootmisliinide rajamise, vaid olemasoleva võimsuse tõhusama rakendamise tagajärg.
(61)
Nende kahe teguri, st tootmismahu vähenemise ja samaaegse tootmisvõimsuse suurenemise koosmõju tingis märkimisväärse languse tootmisvõimsuse rakendamises - 36 % vaatlusaluse perioodi kestel.
6.2.2. Müügimahud ja turuosa
(62)
Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühiku müügihindu kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.
Tabel 6
Müügimahud ja turuosa
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Müügimaht (kogu turul)
100
99
96
88
Turuosa (%)
100
110
111
88
Müük suletud turul
100
111
109
113
Turuosa (%)
100
115
108
109
Müük vabaturul
100
89
86
67
Turuosa (%)
100
102
104
69
(63)
Müügimaht kogu turul langes vaatlusalusel perioodil 12 %. Langus oli veelgi suurem vabaturul - 33 % 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Suletud turul täheldati vastupidist suundumust - müügimaht suurenes samal perioodil 13 %.
(64)
Müügimahtude langusega kaasnes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal turuosa vähenemine 11 % kogu turul ja 31 % vabaturul. Suletud turul ilmnes jällegi vastupidine trend ja turuosa suurenes samal perioodil 9 %.
6.2.3. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
Tabel 7
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Töötajate koguarv
100
96
98
100
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) kokku
100
109
104
92
Töötasu aastas (kokku)
0
100
95
88
(65)
Kogu tööhõive jäi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilseks. Tuleb märkida, et vinüülatsetaadi tootmine ei ole töömahukas ja tööhõivet iseloomustavad andmed ei ole seetõttu tootmist iseloomustavate andmetega tihedalt seotud. Tööhõive ei ole seega selles sektoris olulise tähtsusega näitaja.
(66)
Vaatlusalusel perioodil langes kogu tootlikkus töötaja kohta 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 8 %. See järgnes toodangu vähenemisele ja tootmisvõimsuse kasvule, nagu on märgitud põhjenduses 58 jj.
6.2.4. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(67)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid olid miinimumtasemest kõrgemad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.
12.3. Mikromajanduslikud näitajad
6.3.1. Üldised märkused
(68)
Mikromajanduslike näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi kogu liidu tootmisharu ulatuses, nagu on kirjeldatud põhjenduses 28 jj.
(69)
Nende näitajate hulgast tuli kasumlikkuse, töötasude, investeeringute, investeeringutasuvuse ja rahavoo analüüs läbi viia vabaturu osas, mis tähendab, et selles kajastuvad peamiselt kaebuse esitaja andmed. Eespool öeldust tulenevalt ei olnud võimalik kasumlikkuse ja rahavoo näitajate arengut konfidentsiaalsuse tagamiseks indekseerida.
(70)
Lisaks ei suutnud kaebuse esitaja anda 2007. aasta andmeid teatavate kahjunäitajate kohta, nagu on kirjeldatud põhjenduses 56. Seepärast kajastab kõnealuste näitajate analüüs ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini.
6.3.2. Varud
(71)
Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu varude olukorda igal asjaomasel perioodil.
Tabel 8
Varud
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Varud kokku
100
86
49
69
(72)
Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 31 % võrra. Seda näitajat ei saa kõnealuses sektoris pidada oluliseks, sest vinüülatsetaati toodetakse tellimuse järgi ja varutakse pigem piiratud hulgal. Tegelikult hoitakse varusid üksnes mõne nädala jagu.
6.3.3. Müügihinnad
(73)
Järgmine tabel näitab liidu tootmisharu hindade arengut kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.
Tabel 9
Müügihinnad
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ühiku keskmine müügihind kogu turul
100
107
74
84
Ühiku keskmine müügihind suletud turul
100
115
82
92
Ühiku keskmine müügihind vabaturul
100
102
69
77
(74)
Müügihinnad kogu liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 16 %. Hinnalangus toimus ka teistel turgudel, kuid vabaturul oli langus järsem (- 23 %) kui suletud turul (- 8 %).
6.3.4. Kasumlikkus, rahavood, investeeringutasuvus ning kapitali ja investeeringute kaasamise võime
(75)
Samasuguse toote kasumlikkus vabaturul määrati kindlaks liidu tootmisharu samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest.
(76)
Vabaturul kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil teatati kahjumist iga kuu. See oli nii müügimahu kui ka müügihindade tugeva languse tagajärg.
(77)
Allpool esitatud tabelist on näha, et ELi tootmisharu suurendas investeeringuid vaatlusalusesse tootesse isegi kasumlikkuse vähenedes. Investeeringuid tehti tõhustamise eesmärgil peamiselt tootmistehnoloogia ja tootmisprotsessi arendamisse ja hooldamisse.
Tabel 10
Investeeringud
Indeks 2008 = 100
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Investeeringud kogu turul
ei kohaldata
100
129
127
(78)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 27 %.
(79)
Vaatamata investeeringute suurenemisele, ei saavutanud vaatlusaluse toote investeeringutasuvus oodatud taset ning vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.
(80)
Rahavoog samuti vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kajastades liidu tootmisharu kasvavat võimetust raha teenida ja seega ka liidu tootmisharu halvenevat rahalist olukorda.
(81)
Samas näitas tootmisharu investeeringuid suurendades siiski kapitali kaasamise võimet; kuid seda võimet pärsib vähenev müügimaht ja kasvavad raskused rahavoogude loomisel.
7. Järeldus kahju kohta
(82)
Analüüs näitab, et liidu tootmisharu olukord halveneb kõigi peamiste kahjutegurite osas. Suhteliselt stabiilse tarbimise tingimustes vähenes kogutoodang vaatlusalusel perioodil 8 %. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu 11 % oma osast kogu turul ja 33 % vabaturul. Tootmisvõimsuse rakendamine langes 36 %. Samas suurenes import asjaomasest riigist 48 %.
(83)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu kogu müügimaht 12 %. Veelgi suuremat langust võis täheldada vabaturul, kus müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 33 %.
(84)
Samaaegselt liidu tootmisharu müügimahtude vähenemisega toimus 16 %-line üldine hinnalangus. Vabaturul oli olukord nagu müügimahugi puhul veelgi halvem - täheldati hinnalangust 23 %. Müügimahtude kahanemine ja hinnalangus mõjutasid kasumlikkust ja põhjustasid vaatlusalusel perioodil igakuiselt kahjumeid.
(85)
Ainsana näitasid positiivset suundumust kapitali kaasamise võime ja investeeringunäitaja, mis suurenes 27 %. Investeeringutasuvus ei saavutanud siiski oodatud taset ning investeeringud vähenesid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.
(86)
Eespool kirjeldatust lähtudes kinnitas uurimine, et sellise olukorra jätkudes on olemas oht, et uurimise käigus tuvastatud kahjumi tõttu ei saa liidu tootmisharu vinüülatsetaati vabaturu tarbeks mingiski mõistlikus koguses edasi toota.
(87)
Eespool esitatud asjaoludest ilmneb, et liidu tootmisharule on vaatlusalusel perioodil tekitatud olulist kahju.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(88)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. USAst pärit impordi mõju
2.1. Üldine olukord
(89)
Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul selge ajaline kokkulangevus. Uurimine tegi kindlaks ka dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju hindadele; see lõi liidu tootmisharu hindu pidevalt alla ja pärssis ka kasumlikkust.
(90)
Mõned isikud väitsid, et import võis suureneda lihtsalt muudest riikidest varem imporditud koguste tõttu ja/või kasvava nõudluse tõttu ELi turul. Seda väidet ei kinnita siiski ei importi (vt tabel 2) ega tarbimist (vt tabel 1) iseloomustavad näitajad. Siinkohal tuleb meenutada asjaolu, mida on käsitletud ka põhjenduses 43, et tarbimine oli vaatlusalusel perioodil üsna stabiilne ja isegi vähenes pisut, samas kui USAst pärit import suurenes 48 %
3. Muude tegurite mõju
3.1. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju
3.1.1. Saudi Araabiast pärit impordi mõju
(91)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule on tekitanud kahju hoopis vinüülatsetaatmonomeeri import Saudi Araabiast.
(92)
Saudi Araabia on tõepoolest USA järel suuruselt teine vinüülatsetaatmonomeeri liitu importija, nagu on märgitud põhjenduses 53. Saudi Araabia import jõudis turule alles uurimisperioodil.
(93)
Eurostati andmed Saudi Araabiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hindade kohta on esitatud tabelis 11.
Tabel 11
Muudest kolmandatest riikidest pärit ekspordi müügihinnad
Eurot tonni kohta
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Saudi Araabia
ei kohaldata
ei kohaldata
ei kohaldata
636
(Indeks uurimisperioodil = 100)
0
0
0
100
Muud
878
919
473
633
(Indeks 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabelist selgub, et Saudi Araabiast pärit impordi keskmine hind (636 eurot) on võrreldav teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnaga (keskmiselt 633 eurot), ületades seejuures USA keskmist impordihinda (573 eurot) 11 % võrra.
(95)
Asjaolu, et Saudi Araabia impordi hind on teiste importijatega samas hinnavahemikus ja erineb olulisel määral USA ekspordihinnast, osutab sellele, et Saudi Araabia tootjate hinnapoliitika ja sellest tulenev mõju liidu tootjatele on USA tootjate tegevusest erinev.
(96)
Eespool esitatu põhjal võib esialgu järeldada, et Saudi Araabiast pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
3.2. Majanduskriisi mõju
(97)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu toodangu ja müügimahtude vähenemise põhjuseks tuleb lugeda tarbimise langust. Need isikud väitsid samuti, et keskmiste hindade languse põhjustas ülemaailmne majanduskriis.
(98)
Mõned väitsid, et majanduskriisi ajal töötasid kõik naftakeemiatööstused, ka vinüülatsetaatmonomeeri tootjad, suure kahjumiga ja seetõttu ei saa liidu tootmisharu kahjumit panna asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi süüks.
(99)
Samas näitas kõnealune uurimine, et tarbimine liidu vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil tühisel määral, nagu on märgitud põhjendustes 41 kuni 43. Seepärast ei saa majanduskriisi mõju tarbimise vähenemisele pidada müügimahu järsu languse põhjustajaks, nagu on märgitud põhjendustes 62, 63 ja 64.
(100)
Liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajate analüüs vabaturu osas näitas, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmine kandis teiste sarnaste keemiatoodete tootmisega võrreldes eriti suuri kahjusid. Pärast kriisi teiste toodete kasumlikkus taastus, ent vinüülatsetaatmonomeeri sektoris jätkus allakäik. Esialgsete järelduste kohaselt tuleb vinüülatsetaatmonomeeri sektorit, mida majanduskriis eeldatavalt kõige enam mõjutada võis, käsitleda teistest naftakeemia sektoritest eraldi, sest kaebuse esitaja kandis pidevalt kahju ka kriisijärgsel perioodil, mis oli otseselt tingitud USAst pärit madala hinnaga impordist. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.
(101)
Eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et majanduskriis ei suurendanud liidu tootmisharu kantud kahju sellisel määral, et oleks kõrvaldanud põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
3.3. Enda tekitatud kahju
(102)
Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja aitas ise oma ebakindla olukorra tekkimisele kaasa, kui suurendas tootmisvõimsust majanduslanguse ajal. Nad väitsid, et müügimahu ja kasumi vähenemist põhjustas majanduslanguse ja halbade majanduslike otsuste koostoime.
(103)
Lisaks väitsid mõned huvitatud isikud, et kaebuse esitaja tootmishoonetes kasutatav tehnoloogia on tekkinud kahju peamine põhjustaja. Vaatlusalusel perioodil esines kaebuse esitaja tootmistsüklis mitmeid seisakuid ja force majeure olukordi, mistõttu väideti, et kaebuse esitaja müügimahtude vähenemine tulenes arvukatest seisakutest, mitte USAst pärit dumpinguhinnaga impordist. Sarnaseid väiteid esitati ka kaebuse esitaja kasumlikkuse kohta.
(104)
Seoses väitega, et kaebuse esitaja ei oleks pidanud suurendama tootmisvõimsust majanduslanguse tingimustes, tuleb märkida, et kaebuse esitaja ei rakendanud uusi võimsusi, vaid laiendas oma tootmisvõimsust olemasolevaid protsesse optimeerides. Sellist tegevust tuleb pidada mõistlikuks olukorras, kus kogutarbimine turul on stabiilne, kuid müügimaht väheneb madala hinnaga impordi survel. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.
(105)
Seoses väitega, et kaebuse esitajale tekitatud kahju põhjuseks olid tehniliste probleemide tõttu tekkinud seisakud, näitas uurimine, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsess nõuab tsüklilist hooldust ja tootmise plaanilist seiskamist regulaarsete ajavahemike järel. Seepärast tuleb viiest seisakust kolme lugeda vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsessi tavapäraseks osaks.
(106)
Lisaks leiti, et kaebuse esitaja oli kõik kolm seisakut planeerinud teadliku otsusena peatada tootmine hetkel, kui dumpinguhinnaga impordi hinnasurve oli nii tugev, et kaebuse esitaja ei oleks suutnud toota jätkusuutlike hindadega. Seisakute ajal suutis kaebuse esitaja siiski tänu piisavatele varudele saata turule väikseid koguseid kas koheseks müügiks või kokkulepitud lepingute täitmiseks. Varude vähenemine, nagu on märgitud põhjenduses 72, kinnitab seda, et vaatlusalusel perioodil saadeti turule pidevalt toodangut.
(107)
Seepärast leiti, et seisakute mõju ei olnud üldiselt nii suur, et kõrvaldada põhjuslikku seost. Seega lükati huvitatud isikute väited enda põhjustatud kahju kohta tagasi.
3.4. Tooraine kättesaadavus: asjaomase riigi tootjate loomulik konkurentsieelis
(108)
Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja probleemide üheks peamiseks põhjuseks tuleb pidada mitte dumpinguhinnaga importi, vaid tema sõltuvust tooraine välistarnetest. Samuti väideti, et asjaomase riigi tootjatel on loomulik konkurentsieelis, kuna neil on käepärast odavam tooraine, nagu etüleen ja äädikhape.
(109)
Eespool esitatud argument kaebuse esitaja väidetavate raskuste kohta tooraine hankimisel tuli kõrvale jätta, sest leiti, et ka kaebuse esitajal oli võimalik materjale soodsalt hankida nii oma tarnijalt ettevõtte siseselt kui ka tütarettevõttest. Seega olid peamiste toorainete hinnad võrreldavad asjaomase riigi turul kehtivate hindadega.
(110)
Sellest järeldub, et kuigi vinüülatsetaatmonomeeri tootmiseks kasutatava peamise tooraine hinnad võisid USA turul olla küll üldiselt madalamad kui liidu turul, ei mõjutanud see kaebuse esitaja kulusid.
(111)
Järeldust, et tooraine hinnaerinevus võis üksnes osaliselt mõjutada kaebuse esitaja problemaatilist olukorda, kinnitas lisaks asjaolu, et tema teiste, samu tooraineid sisaldavate toodete kasumlikkuse näitajad olid märkimisväärselt suuremad.
(112)
Eespool esitatu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tooraine hindade mõju ei olnud sedavõrd oluline, et kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(113)
Seega järeldati, et liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Analüüsiti muid võimalikke põhjusi, nagu kolmandatest riikidest pärit impordi mõju, majanduskriisi mõju, asjaomase riigi eksportivate tootjate loomulik konkurentsieelis tooraine osas ning enda põhjustatud kahju, ning leiti, et ükski neist ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda sedavõrd, et kõrvaldaks põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
(114)
Lähtudes eespool esitatud analüüsist, mis käsitles kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, tehti esialgne järeldus, et USAst pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.
F. LIIDU HUVID
1. Liidu tootmisharu huvid
(115)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharule on tekitatud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 48 jj).
(116)
Liidu tootmisharu teeb investeeringuid, et tootmisprotsessi tõhustada ja järk-järgult ühtlustada. Võib oodata, et meetmed hoiavad ära dumpinguhinnaga impordist põhjustatud ebaausa konkurentsi ja võimaldavad liidu tootmisharul oma olukorda parandada.
(117)
Kui meetmeid siiski ei kehtestata, ei võimalda liidu tootmisharu praegune rahanduslik olukord ja kasumlikkus edasisele dumpinguhinnaga impordi survele vastu seista, nagu näitab põhjenduses 54 jj kirjeldatud uurimise analüüs. Selle tagajärjel liidu tootmisharu tõenäoliselt lakkab vinüülatsetaati vabaturu tarbeks tootmast või vähendab seda oluliselt.
(118)
Eespool esitatud analüüsi põhjal võib oodata, et liidu tootmisharu saab ajutiste meetmete kehtestamisest kasu.
2. Importijate huvid
(119)
Komisjon saatis küsimustikud kahele teadaolevale sõltumatule importijale, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(120)
Uurimine näitas, et oluline osa tema käibest oli seotud vaatlusaluse tootega.
(121)
Analüüsiti tollimaksude mõju importija kasumlikkusele. Analüüs näitas, et meetmete kehtestamine mõjutab tema kasumit ja importi sel määral, et põhjustaks kasumlikkuse languse. Seega mõjutaksid meetmed väga tõenäoliselt importija äritegevust kulude osas. Importija siiski kinnitas, et ta saab turu praegust olukorda (nõudlus jääb eeldatavalt stabiilseks) arvestades vähemalt osa suurenevast kulust tarbijatele edasi suunata. Uurimine näitas samuti, et importijal on võimalik tellida toodet tootjatelt, kelle suhtes tollimaksu ei kohaldata, näiteks Taiwani või liidu tootjad.
(122)
Eespool öeldut arvestades tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab importijaid vähesel määral.
3. Kasutajate huvid
(123)
Kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Uurimisel tegid koostööd kaksteist kasutajat; kahe kasutaja puhul kontrolliti neile asjaomasest riigist saabuva impordi mahtu. Need äriühingud asuvad kõikjal liidu piires ning tegutsevad selliste tööstuslike rakenduste sektoris nagu lakid, värvid ja liimid.
(124)
Koostööd tegevate kasutajate import moodustab Eurostati andmetel ligikaudu kolmandiku USAst saabuvast koguimpordist. Uurimine näitas, et koostööd tegevad kasutajad ostavad USAst 30 % oma vinüülatsetaatmonomeeri vajadusest ja EList 57 %.
(125)
Uurimine näitas, et kahe kontrollitud kasutaja tootmiskuludest võtab vinüülatsetaatmonomeer ligikaudu kolmandiku.
(126)
Mõned kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamisel tõuseksid nende tootmiskulud ja neil oleks raske sellist kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, sest hinnakonkurents turul on väga tugev. Kõnealused raskused võivad väidetavalt kas kahandada nende kasutajate turuosa ja soodustada väljapoolt liitu pärit konkurente või sundida neid praeguselt tootmisprotsessilt ümber lülituma muule, vaatlusalust toodet mitte sisaldavale toodangule. Meetmete lõpptulemus oleks väidetavalt siiski kasutajate kasumimarginaali oluline vähenemine.
(127)
Kaks kasutajat väitsid, et väiksem kasumimarginaal viib tootmisse suunatavate investeeringute vähenemisele, mis omakorda kahjustab tööhõivet.
(128)
Kasumimarginaalide vähenemisega seoses tuleb märkida, et kasutajate kasumlikkuse kõrget taset arvestades võib loota, et isegi kui nad ei suuda kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, mõjutab tollimaksude kehtestamine nende kasumimarginaali üsna vähesel määral. Seega on tõenäoline, et investeeringuid tootmisse ei katkestata ja mõju tööhõivele ei ole märkimisväärne. Seega lükati väide tagasi.
(129)
Vastuseks väitele, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote impordi suhtes kahjustab liidu kasutajate konkurentsivõimet, suurendab nende tootmiskulusid ja soodustab järgmise etapi toodete importi muudest kolmandatest riikidest, tuleb meenutada, et tollimaksude kehtestamise eesmärk ei ole peatada importimist ja et meetmed kehtestatakse tasemel, mis ei takista kasutajatel USAst importida. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada kõigile võrdsed võimalused liidu turul vaatlusaluse tootega kauplemiseks. Sellest tulenevalt ja arvestades asjaolu, et ainult kolmandik kasutajatele vajalikust vinüülatsetaatmonomeerist tuleb USAst, lükati väide tagasi.
(130)
Lisaks eespool öeldule tuleb rõhutada, et paljude kasutajate sõnul on vinüülatsetaatmonomeeri tarneallikate vähesuse tõttu esmatähtis tagada vinüülatsetaatmonomeeri tarnimine liidust piisaval hulgal. Siinjuures tuleb meenutada, et uurimise andmetel on küllaltki tõenäoline, et liidu tootmisharu katkestab vinüülatsetaatmonomeeri tootmise vabaturu tarbeks, kui meetmeid ei kehtestata. Tarnete mitmekesisuse seisukohast on meetmete kehtestamine seega ka liidu kasutajate huvides.
(131)
Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab kasutajaid vaid vähesel määral.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(132)
Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et tuginedes olemasolevatele andmetele liidu huvide kohta, ei ole võimalik otseselt järeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine USAst pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes ei oleks liidu huvides.
G. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
(133)
Silmas pidades dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(134)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(135)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel.
(136)
Seepärast arvutati kahju kõrvaldamise tase dumpinguhinnaga impordi keskmise hinna ja liidu tootmisharu taotlushinna võrdluse alusel. Taotletava hinna saamiseks lisati taotletav kasumimarginaal liidu tootmisharu tootmiskuludele. Taotletavaks kasumimarginaaliks määrati ajutiselt 9,9 %. See määrati võrdluses kasumlikkusega keskmise tulu alusel (mõõdetuna EBITDA ja müügi suhtena), mida naftakeemia ettevõtted, kes tegutsevad vinüülatsetaatmonomeeri sektorile sarnases valdkonnas, ajavahemikus 2007-2009 teenisid.
(137)
Hindade allalöömise marginaaliks kujunes rohkem kui 30 %.
2. Ajutised meetmed
(138)
Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks kas dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Käesoleval juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemele.
(139)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(140)
Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(141)
Vastavalt eespool osutatule on kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril, esialgu järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutised tollimaksumäärad
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Kõik teised äriühingud
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. TEAVITAMINE
(142)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodi 2915 32 00 alla kuuluva vinüülatsetaadi impordi suhtes.
2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Kõik teised äriühingud
13,8 %
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. august 2011