РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 677/2011 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2011 година
за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (2), и по-специално член 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да установи общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно изпълнение на управлението на въздушното движение. Целта на мрежовите функции следва да бъде да подкрепят инициативи на национално равнище и на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(2)
Мрежовите функции следва да бъдат „услуги от общ интерес“, които се извършват за европейската авиационна мрежа и допринасят за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез гарантиране на необходимото ниво на ефективност, съвместимост и координиране на дейностите, включително дейностите за осигуряване на оптимално използване на оскъдните ресурси.
(3)
Проектирането на европейската трасова мрежа и координирането на оскъдните ресурси в съответствие с Регламент (ЕО) № 551/2004 следва да не засяга суверенитета на държавите-членки върху тяхното въздушно пространство и изискванията на държавите-членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната съгласно Регламент (ЕО) № 549/2004.
(4)
С Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (3) се създават политика и правна рамка за тази сфера.
(5)
Следва да се установи безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата), който да извършва задачите, необходими за изпълнението на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕО) № 551/2004.
(6)
Европейската трасова мрежа следва да бъде проектирана с цел оптимизиране на трасетата от гледна точка на подхода „от врата до врата“ във всички етапи на полетите, като по-специално се вземат под внимание аспектите, свързани с ефективността на полетите и околната среда.
(7)
Дейността на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и Евроконтрол за проектиране на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на вторични обзорни радиолокатори (SSR) се признава и следва да се използва като основа при оптимизиране на развитието и обслужването на мрежата на равнището на ЕС.
(8)
Задълженията на държавите-членки спрямо ИКАО по отношение на проектирането на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на SSR следва да се зачита и да се изпълнява по-ефективно за мрежата с координация и помощ от управителния орган на мрежата.
(9)
Разпределянето на радиочестотния спектър се извършва в контекста на Международния съюз по телекомуникации (ITU). Държавите-членки носят отговорност да посочат изискванията на гражданското въздухоплаване и съответно да използват по оптимален начин ресурсите, определени за нуждите на общото въздушно движение.
(10)
ИКАО разработи насоки за функциите, свързани с кодовете на транспондери на SSR, и радиочестотните функции и обслужва система за регистриране на присвоените честоти за целите на общото въздушно движение в европейския регион на ИКАО, като понастоящем се подпомага от Евроконтрол.
(11)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 се изисква приемане на подробни правила за прилагане с цел координирането и хармонизирането на процеси и процедури с цел повишаване на ефикасността на управление на аеронавигационните честоти и централна функция за координация за ранното установяване и удовлетворяване на потребностите от честоти с цел подпомагане на проектирането и експлоатацията на мрежата.
(12)
Тъй като управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е неделима част от мрежовите функции, нужна е подходяща връзка с Регламент (ЕС) № 255/2010 на Комисията от 25 март 2010 г. за определяне на общи правила за управление на потоците въздушно движение (4).
(13)
Тъй като ефективността на управлението на мрежата зависи от незабавното въвеждане в действие на мрежовите функции, държавите-членки вече са поверили на Евроконтрол ефективността на УПВД.
(14)
Би било от полза координацията на различните мрежови функции да се повери на един-единствен орган, така че да се разработят краткосрочни и дългосрочни решения за оптимизиране на равнището на мрежата, които да отговарят на целите за ефективност. Въпреки това мрежовите функции следва да бъдат осигурявани от управителния орган на мрежата на равнището на държавите-членки и на равнище функционални блокове въздушно пространство в съответствие с отговорностите, определени в настоящия регламент.
(15)
Управителният орган на мрежата следва да се занимава с аспектите на плановете за управление на въздушното движение („УВД“), действията и ефективността на държавите-членки или функционалните блокове въздушно пространство, особено когато може да се очаква това да окаже или да има вероятност да окаже съществен ефект върху ефективността на мрежата.
(16)
Събитията, свързани с изригването на вулкана Eyjafjallajökull през април 2010 г., демонстрираха необходимостта от създаване на централен орган, който да може да поеме ръководната роля за координиране на управлението на смекчаващите мерки на местно и регионално равнище и на равнището на мрежата, така че да се гарантира навременно реагиране при бъдещи кризисни ситуации, които засягат въздухоплаването.
(17)
Трябва да има координация между мрежовите функции и операциите, организирани на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(18)
На равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата следва да се осъществят ефективни консултации със заинтересованите страни.
(19)
Летищата, които представляват входни и изходни точки към и от мрежата, осигуряват ключов принос към цялостната ефективност на мрежата, като чрез обсерваторията на Европейския съюз за капацитета на летищата мрежовите функции следва да се свързват с операторите на летища, действащи като наземни координатори, с цел оптимизиране на наземния капацитет и следователно подобряване на цялостния капацитет на мрежата.
(20)
Прилагането на мрежовите функции следва да не засяга Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (5).
(21)
Като се отчита надлежно ефективността на военните операции, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигането на изискваните цели. Макар че решенията, свързани със съдържанието, обхвата или извършването на военни операции и обучение, осъществявани съгласно оперативния режим на въздушното движение, не попадат в сферата на компетентност на Европейския съюз, важно е да се обхванат връзките между тези операции и операциите, обхванати от настоящия регламент, в интерес на безопасността и взаимната ефективност.
(22)
Мрежовите функции следва да не засягат член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, целящи защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита, или прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство, предвидено в член 7 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(23)
Мрежовите функции следва да се осигуряват по икономически ефективен начин, като по-специално се избягва дублиране на усилия, и следователно се позволява тези функции да се осигуряват при занижени или най-малко непроменени изисквания по отношение на финансовите параметри и човешките ресурси в държавите-членки в контекста на настоящия регламент в сравнение със ситуацията преди определяне на управителен орган на мрежата.
(24)
Комисията следва да гарантира подходящ надзор върху управителния орган на мрежата.
(25)
Изискванията за безопасност за мрежовите функции трябва да са на съпоставимо равнище с изискванията на Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията) във връзка с осигуряването на аеронавигационно обслужване. Тези изисквания и изискванията за надзор над безопасността следва да бъдат предвидени.
(26)
Зачитането и включването на трети държави при създаването и прилагането на мрежовите функции следва да допринесат за общоевропейското измерение на Единното европейско небе.
(27)
Мрежовите функции могат да бъдат разширени в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(28)
Изпълнението на мрежовите функции следва да е предмет на специфични цели за ефективност, които налагат изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (6). Тези специфични цели за ефективност могат да бъдат допълнително разработени въз основа на практически опит от изпълнението на схемата за ефективност.
(29)
Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(30)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. В настоящия регламент се определят подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 с оглед да се позволи оптимално използване на въздушното пространство в единното европейско небе и да се осигури използване на предпочитаните от ползвателите на въздушното пространство траектории, като същевременно се позволи максимален достъп до въздушното пространство и аеронавигационното обслужване.
2. За целите на управлението на мрежата настоящият регламент се прилага по-специално по отношение на държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията), ползвателите на въздушното пространство, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летищни слотове и функциониращите организации, на равнището на националните и функционалните блокове въздушно пространство.
3. В съответствие с член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и без да се засяга обслужването на държавни въздухоплавателни средства съгласно член 3 от Чикагската конвенция за международна гражданска авиация, държавите-членки прилагат настоящия регламент в рамките на въздушното пространство под тяхна отговорност в европейския и африканския регион на ИКАО.
4. В съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент не възпрепятства прилагането на мерки от дадена държава-членка до степента, до която те са необходими за защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат следните определения:
1.
„оператор на летище“ означава „ръководен орган на летище“, определен в член 2, буква й) от Регламент (ЕИО) № 95/93;
2.
„координатор на летищни слотове“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
3.
„проектиране на въздушното пространство“ означава процес на принос към постигането на цели за ефективност, свързани с мрежата, и удовлетворяване на нуждите на ползвателите на въздушното пространство, както и гарантиране или повишаване на установеното ниво на безопасност и увеличаване на капацитета на въздушното пространство и екологичните показатели чрез разработване и прилагане на съвременни навигационни възможности и техники, подобрени трасови мрежи и свързана секторизация, оптимизирани структури на въздушното пространство и процедури за УВД за повишаване на капацитета;
4.
„резервирано въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, временно резервиран за изключително или специфично използване от дадени категории ползватели;
5.
„ограничено въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, в който в определени периоди от време могат да бъдат изпълнявани дейности, опасни за полетите на въздухоплавателните средства („опасна зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се ограничават в съответствие с определени специфични условия („ограничена зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се забраняват („забранена зона“);
6.
„структура на въздушното пространство“ означава специфичен обем от въздушно пространство, предназначен да осигури безопасно и оптимално обслужване на въздухоплавателните средства;
7.
„използване на въздушното пространство“ означава начинът, по който въздушното пространство се използва оперативно;
8.
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
9.
„авиационна честотна лента“ означава въвеждане на определена честотна лента в таблицата за присвоени честоти съгласно Радиорегламента на ITU, в която са присвоени честоти за целите на общото въздушно движение;
10.
„сектор за контрол на въздушното движение (КВД)“ означава определен обем от въздушно пространство, за който свързан контролен орган или органи носят отговорност за КВД във всеки един момент;
11.
„трасе за обслужване на въздушното движение (трасе за ОВД)“ означава определена част от структурата на въздушното пространство, проектирана за поемане на потока въздушно движение, както е необходимо за предоставяне на услуги за въздушно движение;
12.
„гражданско-военно сътрудничество“ означава взаимодействието между гражданските и военните органи и елементи от управлението на въздушното движение, необходимо за гарантиране на безопасно, ефективно и хармонизирано използване на въздушното пространство;
13.
„условен маршрут (CDR)“ означава трасе за ОВД, достъпно единствено за планиране на полети и използване при определени условия;
14.
„съвместно вземане на решения“ означава процес, при който решенията се вземат въз основа на постоянно взаимодействие и консултация с държавите-членки, оперативните заинтересовани страни и други участници по целесъобразност;
15.
„криза в мрежата“ означава неспособност да се осигури аеронавигационно обслужване на необходимото ниво, което води до сериозна загуба на капацитет на мрежата, сериозен дисбаланс между капацитета на мрежата и търсенето или сериозно прекъсване в информационния поток в една или няколко части от мрежата след необичайно и непредвидено събитие;
16.
„план за подобряване на европейската трасова мрежа“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни, в който се включва резултатът от неговите оперативни дейности по отношение на проектирането на трасовата мрежа в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата;
17.
„свободно трасово въздушно пространство“ означава специфично въздушно пространство, в рамките на което ползвателите могат свободно да планират своите маршрути между входна точка и изходна точка, без да се позовават на трасовата мрежа за ОВД;
18.
„присвояване на честота“ означава упълномощаване, предоставено от дадена държава-членка, за използване на радиочестота или радиочестотен канал при определени условия;
19.
„влияние върху мрежата“ означава в контекста на радиочестотната функция, посочена в приложение II, ситуация, в която присвояването на дадена радиочестота ще влоши, възпрепятства или прекъсне функционирането на една или повече присвоени радиочестоти от мрежата или ще попречи на оптималното използване на авиационните честотни ленти в рамките на обхвата на настоящия регламент;
20.
„множествени трасови варианти“ означава наличност на повече от един трасов вариант в трасовата мрежа за ОВД за ползвателя на въздушно пространство;
21.
„трети държави“ означава държави извън Европейския съюз, които са членове на Евроконтрол или са сключили споразумение с Европейския съюз за прилагане на единното европейско небе или участват във функционален блок въздушно пространство;
22.
„управителен орган на мрежата“ означава органът, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004, за изпълнение на задълженията, предвидени в посочения член и в настоящия регламент;
23.
„план за управление на мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни за организиране на своите оперативни дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. За специфичната част за проектиране на европейска трасова мрежа (ERND) от плана за управление на мрежата в него се включва планът за подобряване на европейската трасова мрежа;
24.
„стратегически план за мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в съответствие с европейския генерален план за УВД и в координация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни, в който се определят ръководните принципи за обслужване на мрежата и нейните дългосрочни перспективи;
25.
„функционираща организация“ означава организация, отговорна за предоставянето на инженерно и техническо обслужване в подкрепа на обслужването на въздушното движение, комуникациите, навигацията или наблюдението;
26.
„оперативни изисквания“ означава изискванията на мрежата от гледна точка на безопасност, капацитет и ефективност;
27.
„оперативни заинтересовани страни“ означава гражданските и военните ползватели на въздушно пространство, доставчици на аеронавигационно обслужване за граждански и военни ползватели, оператори на летища, координатори на летищни слотове и функциониращи организации, както и всички допълнителни групи от заинтересовани страни, които се считат за релевантни за отделните функции;
28.
„секторна конфигурация“ означава схема за комбиниране на сектори, които се проектират и внедряват в експлоатация по такъв начин, че най-добре да удовлетворят оперативните изисквания и наличието на въздушно пространство;
29.
„поискано трасе от ползвателя“ означава предпочитаното трасе, което се декларира от операторите на въздухоплавателни средства на етапа на проектиране на въздушното пространство, така че да се удовлетворят техните нужди.
ГЛАВА II
ОРГАНИЗАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 3
Създаване на управителен орган на мрежата
1. С цел извършване на задачите, необходими за изпълнение на функциите, предвидени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в приложенията към настоящия регламент, се създава безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата).
2. Продължителността на мандата на управителния орган на мрежата съвпада с референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. Той е достатъчно дълъг, така че да позволи постигането на зрялост в изпълнението на тези функции. Той не е по-кратък от два референтни периода и може да бъде подновен.
3. Номинирането на управителния орган на мрежата се осъществява под формата на решение на Комисията след консултация с Комитета за единно небе в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и не по-късно от три месеца след приемането на настоящия регламент. Това решение включва реда и условията за номинирането, включително финансирането и условията за неговото оттегляне. Комисията оценява спазването на тези условия в края на всеки референтен период, посочен в параграф 2.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява следните функции:
а)
проектирането на европейската трасова мрежа, както е определено в приложение I;
б)
координирането на оскъдните ресурси, и по-специално:
i)
радиочестотите в рамките на авиационните честотни ленти, използвани за общо въздушно движение, както е определено в приложение II;
ii)
кодовете на транспондери на SSR, както е определено в приложение III.
Комисията може да добавя други функции за изпълнение от управителния орган на мрежата съгласно член 6, параграф 3 или параграф 4, буква в) от Регламент (ЕО) № 551/2004.
5. Управителният орган на мрежата също така изпълнява функцията за УПВД, посочена в член 6, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в Регламент (ЕС) № 255/2010.
Член 4
Задачи на управителния орган на мрежата
1. С оглед да подпомогне изпълнението на функциите, посочени в член 3, управителният орган на мрежата извършва следните задачи с цел постоянно подобряване на мрежовите операции в единното европейско небе, като допринася за постигането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, и по-специално:
а)
разработване, поддържане и прилагане на стратегически план за мрежата, посочен в член 5, в съответствие със схемата за ефективност, предвидена в Регламент (ЕС) № 691/2010 и европейския генерален план за УВД, и като се вземат под внимание съответните аеронавигационни планове на ИКАО;
б)
прецизиране на стратегическия план за мрежата чрез план за управление на мрежата, както е посочено по-нататък в член 6, като по-специално се разглеждат целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, които обхващат три- до петгодишни, годишни, сезонни, седмични и дневни периоди;
в)
разработване на интегриран проект на европейска трасова мрежа, определен в приложение I;
г)
осигуряване на централната функция за координация на радиочестоти, както се изисква съгласно член 6, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 551/2004 и е определено в приложение II към настоящия регламент;
д)
координиране на подобряването на процеса по разпределяне на кодове на транспондери на SSR, определен в приложение III;
е)
организиране на управлението и операциите на функциите и по-специално изпълнение на задълженията на централния орган за УПВД;
ж)
осигуряване на консолидиран и координиран подход към всички дейности по планиране и обслужване на мрежата, включително наблюдение и подобряване на цялостната ѝ ефективност;
з)
осигуряване на подкрепа за управление на мрежата при кризи;
и)
подпомагане на отделните оперативни заинтересовани страни при изпълнение на задълженията, които са им поверени, във внедряването на системи и процедури за управление на въздушното движение и/или аеронавигационно обслужване (УВД/АНО) в съответствие с европейския генерален план за УВД;
й)
осигуряване на подкрепа на органи, натоварени с разследването на произшествия и инциденти в гражданското въздухоплаване или с анализа на настъпването им, при поискване от тези органи; в рамките на обхвата на Регламент (ЕС) № 996/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7);
к)
гарантиране на координация с други региони и трети държави, които не участват в дейността на управителния орган на мрежата.
2. Управителният орган на мрежата допринася за прилагането на схемата за ефективност в съответствие с Регламент (ЕС) № 691/2010.
3. С оглед изпълнение на своите задачи управителният орган на мрежата гарантира както следва:
а)
наличие, операции и споделяне на инструменти, процеси и последователни данни за подпомагане на процеса на съвместно вземане на решения на равнището на мрежата, включително, но не само системи за обработка на полетни планове и за управление на данни;
б)
улесняване и координация между оперативните заинтересовани страни и подпомагане на тези заинтересовани страни при внедряването и изпълнението на плановете и свързаните мерки за мрежата след съвместно вземане на решение;
в)
подходяща оперативна координация, както и оптимизация, оперативна съвместимост и взаимосвързаност в рамките на своята сфера на отговорност;
г)
координиране на предложения за изменение на съответните документи на ИКАО, свързани с мрежовите функции;
д)
докладване в съответствие с член 20 относно всички аспекти на оперативната ефективност, включително оскъдните ресурси;
е)
подходяща връзка с други видове транспорт.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява ad-hoc искания за информация, съвети, анализ или други подобни спомагателни задачи, свързани с различните функции, при поискване от Комисията или Агенцията.
Член 5
Стратегически план за мрежата
(1) Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. В него се съдържат планът и целите за ефективност за следващия референтен период и се описват бъдещите референтни периоди.
2. В стратегическия план за мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение IV.
3. Целта на стратегическия план за мрежата е постигане на целите за ефективност на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
4. Стратегическият план за мрежата се актуализира по целесъобразност.
Член 6
План за управление на мрежата
1. Управителният орган на мрежата разработва подробен план за управление на мрежата с цел изпълнение на стратегическия план за мрежата на оперативно равнище.
2. В плана за управление на мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение V.
3. Планът за управление на мрежата по-специално установява мерките за постигане на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, които обхващат три- до петгодишен, годишен, сезонен, седмичен и дневен период.
4. Планът за управление на мрежата включва военни изисквания, ако бъдат предоставени от държавите-членки.
5. Планът за управление на мрежата включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа и еквивалента за радиочестоти и кодове на транспондери на SSR.
6. В плана за управление на мрежата се установяват оперативни пречки, проблеми, мерки за подобряване и решения за отстраняване или смекчаване на трудностите.
7. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, функционалните блокове въздушно пространство и операторите на летища гарантират, че техните планове за управление са съгласувани с плана за управление на мрежата. Управителният орган на мрежата гарантира съгласуваността на плана за управление на мрежата.
8. Планът за управление на мрежата се актуализира редовно, като се вземат под внимание всички релевантни промени в нуждите и изискванията на мрежовите функции.
Член 7
Компетенции на управителния орган на мрежата
1. Без да се засягат отговорностите на държавите-членки, при изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата приема индивидуални мерки, които са резултат от процеса на съвместно вземане на решения. Страните, засегнати от тези мерки, ги прилагат.
2. Когато отговорностите на държавите-членки възпрепятстват приемането на такива индивидуални мерки, управителният орган на мрежата отнася случая до Комисията за допълнително разглеждане.
3. Освен това управителният орган на мрежата препоръчва мерки по други въпроси, когато ефективността на мрежата налага това.
4. В своята сфера на отговорност управителният орган на мрежата приема мерки, с които цели да гарантира постигането на приложимите цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9 от Регламент (ЕС) № 691/2010.
5. Управителният орган на мрежата събира, консолидира и анализира всички релевантни данни, посочени в приложения I-VI. При поискване той предоставя тези данни на Комисията, Агенцията или органа за преглед на ефективността, предвиден в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 8
Отношения с оперативни заинтересовани страни
1. С оглед изпълнение на своите задачи за наблюдение и подобряване на цялостната ефективност на мрежата управителният орган на мрежата разработва подходящите работни споразумения, предвидени в член 15, с оперативните заинтересовани страни.
2. Оперативните заинтересовани страни гарантират, че мерките, прилагани на равнището на местни или функционални блокове въздушно пространство, са съвместими с мерките, приети на равнището на мрежата чрез процеса на съвместно вземане на решения.
3. Оперативните заинтересовани страни предоставят на управителния орган на мрежата релевантните данни, посочени в приложения I-VI, като спазват всички крайни срокове, изисквания за пълнота или изисквания за точност, договорени с управителния орган на мрежата за предаването на данни от негова страна.
4. Оперативните заинтересовани страни, засегнати от индивидуалните мерки, приети от управителния орган на мрежата съгласно член 7, параграф 1, могат да поискат преразглеждане на тези мерки в срок от пет работни дни от тяхното приемане. Искането за преразглеждане не води до временно преустановяване на индивидуалните мерки.
5. Управителният орган на мрежата потвърждава или изменя съответните мерки в срок от пет работни или, в случай на криза в мрежата, в срок от 48 часа.
Член 9
Отношения с държавите-членки
1. При изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата надлежно отчита отговорностите на държавите-членки.
2. Държавите-членки уведомяват управителния орган на мрежата, в случай че техният суверенитет и отговорности възпрепятстват приемането на индивидуални мерки съгласно член 7, параграф 1.
3. Когато дадени държави-членки са засегнати от оперативни въпроси, свързани с мрежовите функции, те участват в процеса на съвместно вземане на решения и изпълняват резултатите, договорени в този процес, на национално равнище.
Член 10
Отношения с функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки гарантират тясно сътрудничество и координация между функционалния блок въздушно пространство и управителния орган на мрежата, например на равнище стратегическо планиране и тактическо управление на ежедневния поток и капацитет.
2. С оглед да се улесни оперативната взаимосвързаност между функционалните блокове въздушно пространство управителният орган на мрежата установява, в тясно сътрудничество с всички функционални блокове въздушно пространство, хармонизирани процеси, процедури и връзки, включително промени по аспекти, свързани с дейностите на управителния орган на мрежата.
3. Държавите-членки, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с мрежовите функции.
4. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с оперативни въпроси по мрежовите функции.
5. Преди установяването на функционален блок въздушно пространство държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване си сътрудничат по начин, който позволява изготвяне на консолидирани становища по аспекти, свързани с дейности на управителния орган на мрежата.
Член 11
Гражданско-военно сътрудничество
1. Управителният орган на мрежата гарантира сключването на подходящи споразумения, които позволяват и подпомагат адекватна координация с националните военни органи.
2. Държавите-членки гарантират адекватно военно участие във всички дейности, свързани с мрежовите функции.
3. Държавите-членки гарантират подходящо представяне на доставчиците на аеронавигационно обслужване за военни цели и военните ползватели на въздушното пространство във всички работни и консултативни споразумения, сключени от управителния орган на мрежата.
4. Функцията за проектиране на европейска трасова мрежа се изпълнява, без да се засягат резервациите или ограниченията на обем от въздушно пространство за изключително или специфично ползване от страна на държавите-членки. Управителният орган на мрежата насърчава и координира наличието на условни маршрути през тези области в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005 на Комисията (8).
Член 12
Общи изисквания за мрежовите функции
Управителният орган на мрежата гарантира спазване на общите изисквания за мрежовите функции, определени в приложение VI. Тези изисквания се прилагат, считано от датата на приемане на решението за номиниране, и управителният орган на мрежата ги изпълнява в срок до дванадесет месеца след тази дата.
ГЛАВА III
УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 13
Съвместно вземане на решения
1. Мрежовите функции се управляват чрез съвместно вземане на решения.
2. Процесът на съвместно вземане на решения включва:
а)
процес на консултация, предвиден в член 14;
б)
подробни работни споразумения и процеси за операции, предвидени в член 15.
3. С цел приемане на мерки, свързани с управлението на мрежовите функции и наблюдението на тяхната ефективност, управителният орган на мрежата създава управителен съвет на мрежата, предвиден в член 16.
4. Когато управителният орган на мрежата установи, че неговите действия се възпрепятстват от една или няколко страни, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 14
Процес на консултация
1. Установява се процес с цел организиране на подходяща и редовна консултация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни.
2. Консултацията е насочена към подробните работни споразумения, предвидени в член 15, стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата, напредъка по изпълнение на плановете, доклади до Комисията и оперативни въпроси по целесъобразност.
3. Процесът на консултация може да варира в зависимост от естеството на конкретните мрежови функции. С оглед да се гарантира, че могат да се разглеждат регулаторни въпроси, държавите-членки участват, когато е необходимо.
4. Когато заинтересованите страни не са удовлетворени от консултацията, въпросът първо се отнася към съответното споразумение за консултация на равнището на конкретната функция. Когато на равнището на конкретната функция не може да се постигне решение на проблема, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 15
Подробни работни споразумения и процеси за операции
1. Управителният орган на мрежата разработва подробни работни споразумения и процеси за операции с цел разглеждане на аспекти на планиране и обслужване, като по-специално взема под внимание спецификата и изискванията на отделните мрежови функции, посочени в приложения I-VI.
2. Управителният орган на мрежата гарантира, че подробните работни споразумения и процеси за операции съдържат правила за уведомление на съответните заинтересовани страни.
3. При тези подробни работни споразумения и процеси за операции трябва да се зачита отделянето на предоставянето на услугата от регулаторните въпроси и да се гарантира участието на държавите-членки, когато е необходимо.
Член 16
Управителен съвет на мрежата
1. Управителният съвет на мрежата отговаря за следното:
а)
одобряване на стратегическия план за мрежата преди приемането му в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
одобряване на три- до петгодишните и годишните планове за управление на мрежата;
в)
одобряване на процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
г)
одобряване на правилника на европейското звено за координация при кризи в авиацията, предвиден в член 18, параграф 4, след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
д)
наблюдение на напредъка по прилагането на плановете и разглеждане на евентуални отклонения от първоначалните планове;
е)
наблюдение на процеса на консултация с оперативните заинтересовани страни;
ж)
наблюдение на дейностите, свързани с управлението на мрежовите функции;
з)
наблюдение на дейностите на управителния орган на мрежата, свързани с кризи в мрежата;
и)
одобряване на годишния доклад, посочен в член 20. Този доклад включва, но не е ограничен до прилагането на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
й)
разглеждане на въпроси, които не са били решени на равнището на конкретната мрежова функция;
к)
оценка дали управителният орган на мрежата разполага с подходящи компетенции, ресурси и безпристрастност за независимо извършване на задачите, които са му поверени, включително сигурност, отговорност и договорености при извънредни случаи;
л)
одобряване на годишния бюджет на управителния орган на мрежата след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
м)
одобряване на неговия процедурен правилник след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
н)
разглеждане на всякакви допълнителни въпроси, които той счита за уместни.
2. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас са, както следва:
а)
един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване от всеки функционален блок въздушно пространство, установен или в процес на установяване, като общият брой е четири гласа за всички доставчици на аеронавигационно обслужване;
б)
четирима представители на търговски и нетърговски граждански ползватели на въздушно пространство;
в)
двама представители на операторите на летища;
г)
двама представители на военните органи като доставчици на аеронавигационно обслужване и ползватели на въздушно пространство.
3. Членове на управителния съвет на мрежата са и следните лица:
а)
председателят, назначен на основание техническа компетентност и експертен опит по предложение на Комисията въз основа по-специално на предложения от членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас и след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
б)
един представител на Комисията;
в)
един представител на Евроконтрол;
г)
един представител на управителния орган на мрежата.
4. Членовете имат по един заместник.
5. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас се назначават по предложение на техните организации след получаване на положително становище от Комитета за единно небе.
6. Комисията може да назначи независими изтъкнати експерти като консултанти, които участват в личното си качество и представляват широка гама от дисциплини, обхващащи важни аспекти от мрежовите функции. Държавите, които участват в дейността на управителния орган на мрежата, предлагат кандидати за тази цел.
7. Членовете, посочени в параграф 3, букви а), б) и в), имат право да отхвърлят предложения, които оказват въздействие върху:
а)
суверенитета и отговорностите на държавите-членки, по-специално по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната, както е определено в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
съвместимостта на дейностите на управителния съвет на мрежата с междинните и крайните цели на настоящия регламент; и
в)
безпристрастността и обективността на управителния съвет на мрежата.
8. Документите, посочени в параграф 1, се приемат от управителния съвет на мрежата с обикновено мнозинство на неговите членове с право на глас.
9. Когато не може да се постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата, управителният съвет на мрежата отнася случая до Комисията за последващо действие. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 17
Роля на Комитета за единно небе
1. Управителният орган на мрежата отнася регулаторните въпроси до Комисията, а Комисията уведомява Комитета за единно небе за тях.
2. Комитетът за единно небе изразява становище по следните въпроси:
а)
номинирането на управителния орган на мрежата;
б)
назначаването на председателя на управителния съвет на мрежата;
в)
назначаването на членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас;
г)
правилника на управителния съвет на мрежата;
д)
стратегическия план за мрежата, и по-специално целите на този план на ранен етап;
е)
годишния бюджет на управителния орган на мрежата;
ж)
процедурния правилник на европейското звено за координация при кризи в авиацията;
з)
процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции.
3. Комитетът за единно небе може да консултира Комисията, когато управителният съвет на мрежата не може да постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата.
ГЛАВА IV
УПРАВЛЕНИЕ НА КРИЗИ В МРЕЖАТА
Член 18
Създаване на европейско звено за координация при кризи в авиацията
1. Управлението на кризи в мрежата се подпомага от създаването на европейско звено за координация при кризи в авиацията (EACCC).
2. Постоянните членове на EACCC се състоят от един представител на държавата-членка, упражняваща председателството на Съвета, един представител на Комисията, един представител на Агенцията, един представител на Евроконтрол, един представител на военните органи, един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване, един представител на летищата и един представител на ползвателите на въздушното пространство.
3. Съставът на EACCC може да се допълва от експерти в конкретни случаи в зависимост от конкретната криза.
4. EACCC подготвя своя процедурен правилник за приемане от управителния съвет на мрежата.
5. Управителният орган на мрежата предоставя ресурсите, необходими за създаването и дейността на EACCC.
Член 19
Отговорности на управителния орган на мрежата и на EACCC
1. Управителният орган на мрежата, съвместно с членовете на ЕАССС, отговаря за активиране и деактивиране на EACCC.
2. С подкрепата на EACCC управителният орган на мрежата отговаря за следното:
а)
координиране на управлението на реакцията по отношение на кризата в мрежата в съответствие с правилника на EACCC, което включва тясно сътрудничество със съответните структури в държавите-членки;
б)
подпомагане на привеждането в действие и координирането на плановете за извънредни случаи на равнището на държавите-членки;
в)
прецизиране на смекчаващи мерки на равнището на мрежата с цел гарантирано осигуряване на навременна реакция на такива кризисни ситуации в мрежата, така че да се защити и гарантира постоянно и безопасно обслужване на мрежата. За тази цел управителният орган на мрежата:
i)
осъществява 24-часово наблюдение на ситуацията в мрежата по отношение на кризи в мрежата;
ii)
гарантира ефективно управление и съобщаване на информация чрез разпространението на точни, навременни и съгласувани данни за подпомагане на прилагането на принципите и процесите за управление на риска в рамките на процесите на вземане на решения;
iii)
улеснява организираното събиране и централизираното съхранение на тези данни;
г)
изтъкване, когато е необходимо, пред Комисията, Агенцията или държавите-членки на възможности за допълнително подпомагане на смекчаването на кризата, включително свързване с оператори на други видове транспорт, които могат да идентифицират и осъществят междумодални решения;
д)
наблюдение на и докладване относно възстановяването и устойчивостта на мрежата.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ДОКЛАДВАНЕ И НАДЗОР
Член 20
Наблюдение и докладване
1. Управителният орган на мрежата установява процес на постоянно наблюдение на:
а)
ефективността на оперативната мрежа;
б)
предприетите мерки и постигнатата в резултат на това ефективност от оперативните заинтересовани страни и държавите;
в)
ефективността и ефикасността на всяка от функциите, обхванати от настоящия регламент.
2. При постоянното наблюдение се идентифицират всички евентуални отклонения от стратегическия план за мрежата и плановете за управление на мрежата. Оперативните заинтересовани страни подпомагат управителния орган на мрежата в тази задача, извършвайки определени действия, включващи също така, но не ограничени до предоставянето на данни.
3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общата ситуация на мрежата и докладът е тясно свързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 21
Надзор на управителния орган на мрежата
Комисията, подпомагана от Агенцията по въпроси, свързани с безопасността, гарантира осъществяването на надзор върху управителния орган на мрежата, по-специално във връзка с изискванията, които се съдържат в настоящия регламент и други части от законодателството на Съюза. Комисията докладва ежегодно на Комитета за единно небе или по специално поискване.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Отношения с трети държави
Трети държави заедно с техни оперативни заинтересовани страни могат да участват в дейността на управителния орган на мрежата.
Член 23
Финансиране на управителния орган на мрежата
Държавите-членки предприемат необходимите мерки за финансирането на мрежовите функции, поверени на управителния орган на мрежата, въз основа на такси за аеронавигационно обслужване. Управителният орган на мрежата установява своите разходи по прозрачен начин.
Член 24
Отговорност
Управителният орган на мрежата организира осигуряването на покритие на отговорността, свързана с изпълнението на неговите задачи. Използваният метод за осигуряване на покритие е подходящ от гледна точка на съответните потенциални загуби и щети, като се взема предвид правният статут на управителния орган на мрежата и равнището на достъпно търговско застрахователно покритие.
Член 25
Преглед
Комисията извършва преглед на ефективността на изпълнението на мрежовите функции най-късно до 31 декември 2013 г. и на редовни интервали след това, като надлежно отчита референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 26
Изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010
Регламент (ЕС) № 691/2010 се изменя, както следва:
1.
В член 3, параграф 3 се добавя следната буква м):
„м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.“
2.
Вмъква се следният член 5а:
„Член 5а
Управителен орган на мрежата
1. Управителният орган на мрежата, създаден с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (9), извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя релевантна информация за изготвянето на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение по време на референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 20, параграф 5 предоставя достъп на Комисията до всички данни, посочени в приложение IV;
в)
подпомага държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване да постигнат своята цел за ефективност по време на референтните периоди;
г)
изготвя план за ефективност, който се приема като част от стратегическия план за мрежата преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е общественодостъпен и съдържа:
i)
цел за ефективност по отношение на околната среда, съгласувана с целта за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
ii)
цели за ефективност за други ключови области на ефективност, съгласувани с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
iii)
описание на планираните действия за постигане на целите; и
iv)
при необходимост или ако бъде решено от Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
3.
В член 17 се вмъква следният параграф 2a:
„2а. Комисията осъществява наблюдение на прилагането на плана за ефективност на управителния орган на мрежата. Ако целите не бъдат изпълнени в рамките на референтния период, Комисията предприема подходящи мерки, определени в плана за ефективност, с оглед коригиране на ситуацията. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.“
(4)
В приложение III точки 3 и 4 се заменят със следното:
„3. Околна среда
Съставяне на трасета: неприложимо през първия референтен период. През втория референтен период - оценка на процеса на съставянето на трасета, който е използван в плана за ефективност, и неговата съгласуваност с процеса за разработване на план за подобряване на европейската трасова мрежа, разработен от управителния орган на мрежата.
4. Капацитет
Ниво на закъснения: сравнение на очакваното ниво на закъснения на УПВД по маршрута, използвано в плановете за ефективност, с референтна стойност, предоставена от Евроконтрол посредством процеса на планиране на капацитета и в плана за управление на мрежата от управителния орган на мрежата.“
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2011 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 677/2011,
7. juuli 2011,
millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artiklit 11,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (2) eriti selle artiklit 6,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EÜ) nr 551/2004 eesmärk on toetada üha ühtsemalt toimiva õhuruumi mõistet ühise transpordipoliitika raames ning kehtestada õhuruumi kujundamise, planeerimise ja haldamise ühtsed protseduurid, et tagada tõhusam ja ohutum lennuliikluse korraldamine. Võrgustiku funktsioonid peaksid toetama algatusi nii riiklikul kui ka funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil.
(2)
Võrgustiku funktsioonid peaksid olema Euroopa lennunduse võrgustikule osutatav üldist huvi pakkuv teenus, mis võimaldab lennutranspordisüsteemil jätkusuutlikult areneda, tagades vajalikul tasemel tulemuslikkuse, ühilduvuse ning tegevuse koordineerimise, sealhulgas piiratud ressursside optimaalse kasutamise.
(3)
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 ei piira Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamine (ERND) ja piiratud ressursside koordineerimine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 551/2004 liikmesriikide suveräänsust nende õhuruumi suhtes ega liikmesriikide nõudeid, mis käsitlevad avalikku korda ja julgeolekut ning kaitseküsimusi.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsusega nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (3) luuakse asjaomase valdkonna poliitika- ja õigusraamistik.
(5)
Määruses (EÜ) nr 551/2004 sätestatud võrgustiku funktsioonide teostamiseks vajalike ülesannete täitmiseks tuleks luua erapooletu ja pädev organ (võrgustiku haldusasutus).
(6)
Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamisel tuleks kõikides lennuetappides optimeerida lennutrasside valikut, lähtudes nn väravast-väravani lähenemisviisist ning võttes arvesse eelkõige lendude tõhusust ja keskkonnaküsimusi.
(7)
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Eurocontroli töö seoses lennumarsruutide kavandamisega ning raadiosageduste ja seire sekundaarradarite (SSR) transpondrite koodide haldamisega on laialt tunnustatud ning sellest tuleks lähtuda võrgustiku arendamise ja toimimise optimeerimisel liidu tasandil.
(8)
Liikmesriigid peavad täitma oma lennumarsruutide kavandamise ning raadiosageduste ja seire sekundaarradarite transpondrite koodide haldamisega seotud kohustusi ICAO ees ning võrgustiku raames tuleks neid võrgustiku haldusasutuse koordineerimisel ja toetusel tõhusamalt rakendada.
(9)
Raadiosageduste jaotamisega tegeleb Rahvusvaheline Telekommunikatsiooniliit (ITU). Liikmesriikide ülesanne on rõhutada tsiviillennundusnõuete olulisust ja seejärel üldiseks lennuliikluseks eraldatud ressursse optimaalselt kasutada.
(10)
ICAO on töötanud välja seire sekundaarradarite transpondrite koodide ja raadiosagedusega seotud funktsioone käsitlevad suunised ning haldab ICAO Euroopa piirkonnas üldlennundusele eraldatud raadiosageduste registreerimissüsteemi, milles teda praegu toetab Eurocontrol.
(11)
Määruses (EÜ) nr 551/2004 nõutakse üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmist, et koordineerida ja ühtlustada protsesse ja menetlusi ning suurendada seega aeronavigatsiooniliste raadiosageduste haldamise tõhusust ning täpsustada keskset ülesannet koordineerida raadiosagedusaladega seotud vajaduste varast tuvastamist ja lahendamist võrgustiku kavandamise ja toimimise toetamiseks.
(12)
Kuna lennuliiklusvoogude (ATFM) juhtimine on võrgustiku funktsioonide lahutamatu osa, tuleb luua vajalik seos komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrusega (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (4).
(13)
Kuna võrgustiku tõhus haldamine sõltub võrgustiku funktsioonide viivitamatust käivitamisest, on liikmesriigid juba usaldanud Eurocontrolile lennuliiklusvoogude juhtimise tulemuslikkuse kontrollimise.
(14)
Võrgustiku mitmesuguste funktsioonide koordineerimine on kasulik jätta ühele organile, et töötada võrgustiku tasandil välja optimaalsed ja tulemuseesmärkidele vastavad järjepidevad lühi- ja pikaajalised lahendused. Võrgustiku haldusasutus peaks tagama võrgustiku funktsioonide täitmise liikmesriikide ja funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil vastavalt talle käesoleva määrusega pandud kohustustele.
(15)
Võrgustiku haldusasutus peaks osalema liikmesriigi või funktsionaalsete õhuruumiosade lennuliikluse korraldamise kavade, meetmete ja tulemuslikkusega seotud küsimuste arutamisel, eriti kui sellel on või võib tõenäoliselt olla oluline mõju võrgustiku toimimisele.
(16)
Eyjafjallajökulli vulkaani aprillis 2010 toimunud purskega seotud sündmused näitasid, et tuleb luua keskne asutus, mis juhiks kohaliku, piirkondliku ja võrgustiku tasandi leevendusmeetmete koordineerimist ja korraldamist, et tagada õigeaegne reageerimine tulevastele lennundust mõjutavatele kriisiolukordadele.
(17)
Võrgustiku funktsioonid ja funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil korraldatud tegevus peaksid olema omavahel kooskõlastatud.
(18)
Sidusrühmadega peaksid toimuma tõhusad konsultatsioonid riiklikul, funktsionaalsete õhuruumiosade ja võrgustiku tasandil.
(19)
Võrgustikku sisenemise ja sealt väljumise punktideks olevad lennuväljad annavad väga suure panuse võrgustiku üldisesse toimivusse; seetõttu peaks koostöö võrgustiku funktsioonide puhul toimuma lennuväljade läbilaskevõimet jälgiva Euroopa Liidu keskuse kaudu ning lennuväljade käitajad tegutsema kohapealsete koordineerijatena, et optimeerida läbilaskevõimet maa peal, parandades seega võrgustiku üldist läbilaskevõimet.
(20)
Võrgustiku funktsioonide rakendamine ei tohiks piirata nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) kohaldamist (5).
(21)
Vajalike eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline võtta nõuetekohaselt arvesse sõjaliste operatsioonide tõhusust ning tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostööd ja koordineerimist. Kuigi operatiivse lennuliikluse juhtimissüsteemi raames korraldatavate sõjaliste operatsioonide ja õppuste sisu, ulatuse ja läbiviimisega seotud otsused ei kuulu liidu pädevusse, on ohutuse ja vastastikuse tõhususe huvides tähtis käsitleda kõnealuste operatsioonide ja käesoleva määrusega hõlmatud tegevuse vahelisi kokkupuutepunkte.
(22)
Võrgustiku funktsioonid ei piira määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklit 13, mille eesmärk on kaitsta esmatähtsaid julgeoleku- või kaitsepoliitikahuve, ega määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 7 sätestatud õhuruumi paindliku kasutamise kohaldamist.
(23)
Võrgustiku funktsioone tuleks tagada kulutõhusal viisil, vältides eelkõige tegevuse dubleerimist, ning võrreldes olukorraga enne võrgustiku haldusasutuse määramist peaks liikmesriikidel seega olema käesoleva määruse kontekstis võimalik kasutada nende funktsioonide täitmiseks väiksemaid või vähemalt mitte suuremaid rahalisi ja inimressursse.
(24)
Komisjon peaks tagama asjakohase järelevalve võrgustiku haldusasutuse üle.
(25)
Võrgustiku funktsioonide ohutusnõuded peavad olema võrreldaval tasemel aeronavigatsiooniteenuste osutamisel kehtivate Euroopa Lennundusohutusameti (amet) nõuetega. Käesolevas määruses tuleks sätestada nii võrgustiku funktsioonide ohutusnõuded kui ka ohutusjärelevalve nõuded.
(26)
Kolmandate riikide arvestamine ja kaasamine võrgustiku funktsioonide kehtestamisse ja rakendamisse peaks aitama saavutada ühtse Euroopa taeva üleeuroopalist mõõdet.
(27)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklile 6 võib võrgustiku funktsioone laiendada.
(28)
Võrgustiku funktsioonide täitmise suhtes tuleks kohaldada konkreetseid tulemuseesmärke ja seepärast tuleks vastavalt muuta komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded (6). Kõnealuseid tulemuseesmärke võib edasi arendada tulemuslikkuse kava täitmisel saadud praktiliste kogemuste põhjal.
(29)
Määrust (EÜ) nr 691/2010 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(30)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
1. Käesolevas määruses on vastavalt määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklile 6 sätestatud lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis võimaldavad ühtses Euroopa taevas õhuruumi optimaalselt kasutada ning tagada, et õhuruumi kasutajad saavad lennata eelistatud marsruutidel, võimaldades samal ajal maksimaalset juurdepääsu õhuruumile ja aeronavigatsiooniteenustele.
2. Võrgustiku haldamisel kohaldatakse käesolevat määrust eelkõige liikmesriikide, Euroopa Lennundusohutusameti (amet), õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennuväljade käitajate, lennuväljade teenindusaegade koordineerijate ja teenusepakkujate suhtes riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil.
3. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 1 lõikega 3 ja ilma et see piiraks riigi õhusõidukite käitamist Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artikli 3 alusel, kohaldavad liikmesriigid käesolevat määrust ICAO eurot ja AFI piirkonnas nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis.
4. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikliga 13 ei välista käesolev määrus liikmesriikidepoolset meetmete võtmist sellises ulatuses, mis on vajalik esmatähtsate julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvide kaitseks.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 sätestatud mõisteid.
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „lennuvälja käitaja”- lennuvälja juhtorgan vastavalt määruses (EMÜ) nr 95/93 artikli 2 punktis j esitatud määratlusele;
2) „lennuvälja teenindusaegade koordineerija”- määruse (EMÜ) nr 95/93 kohaldamisega loodud funktsioon koordineeritud lennuväljadel;
3) „õhuruumi kavandamine”- protsess, mis aitab saavutada võrgustikuga seotud tulemuseesmärke ja täita õhuruumi kasutajate vajadusi, tagada või tõsta saavutatud lennuohutuse taset ning parandada õhuruumi läbilaskevõimet ja keskkonnaalaseid näitajaid täiustatud navigatsioonivõimaluste ja -tehnoloogiate arendamise, tõhusama lennumarsruutide võrgustiku ning sektoreerimise, optimeeritud õhuruumi struktuuri ja läbilaskevõimet parandavate lennuliikluse korraldamise protseduuride kaudu;
4) „reserveeritud õhuruum”- piiritletud õhuruum, mis on ajutiselt reserveeritud kasutajaterühma erandlikuks või eriotstarbeliseks kasutuseks;
5) „õhuruumi piirang”- piiritletud õhuruum, kus võib teatud ajavahemikes mõnikord esineda õhusõidukite lendu ohustav tegevus („ohuala”); või piiritletud õhuruum riigi maa-ala või territoriaalvete kohal, kus õhusõidukite lendamine on piiratud eritingimustega („piiranguala”); või selline piiritletud õhuruum riigi maa-ala või territoriaalvete kohal, kus õhusõidukite lendamine on keelatud („keeluala”);
6) „õhuruumi struktuur”- õhuruumi konkreetse mahuga osa, mis on kavandatud õhusõiduki ohutuse ja optimaalse lennutegevuse tagamiseks;
7) „õhuruumi kasutamine”- õhuruumi lennutegevuseks kasutamise viis;
8) „õhuruumi kasutajate esindaja”- ühe või mitme aeronavigatsiooniteenuste kasutajate kategooria huve esindav juriidiline isik või üksus;
9) „lennunduse raadiosagedusala”- teatav Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) raadioside eeskirjade raadiosagedusalade jaotamise tabelisse kantud raadiosagedusala, milles raadiosagedusi määratakse üldlennundusele;
10) „lennujuhtimissektor”- piiritletud õhuruum, kus lennujuhtimise (ATC) eest vastutab igal kindlal ajahetkel sellega seotud lennujuht (lennujuhid);
11) „ATS-marsruut”- piiritletud osa õhuruumi struktuurist, mis on ette nähtud liiklusvoo vajalikuks suunamiseks lennuliiklusteenuste osutamisel;
12) „tsiviil- ja sõjandusvaldkonna tegevuse koordineerimine”- tsiviil- ja sõjaväevõimude ning lennuliikluse korraldamisega seotud üksuste ühistegevus õhuruumi ohutu, tõhusa ja kooskõlastatud kasutamise tagamiseks;
13) „tingimuslik marsruut (CDR)”- ATS-marsruut, mille puhul on lendude kavandamine ja kasutamine võimalik üksnes kindlatel tingimustel;
14) „ühisotsustamine”- protsess, milles otsused tehakse liikmesriikide, operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade ja vajaduse korral teiste osalejate pideva ühistegevuse ja konsulteerimise põhjal;
15) „kriisiolukord võrgustiku tegevuses”- olukord, kus võrgustiku läbilaskevõime ebatavalistest ja ettenägematutest asjaoludest tuleneva suure vähenemise või võrgustiku läbilaskevõime ja nõudluse vahelise olulise tasakaalustamatuse või märkimisväärselt puuduliku teabevahetuse tõttu võrgustiku ühes või mitmes osas ei suudeta pakkuda nõutaval tasemel aeronavigatsiooniteenuseid;
16) „Euroopa lennumarsruutide võrgustiku parendamise kava”- kava, mille võrgustiku haldusasutus töötab välja kooskõlas operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega ning mis vastavalt võrgustiku strateegilises kavas sisalduvatele juhtpõhimõtetele hõlmab tema lennumarsruutide võrgustiku planeerimise alase tegevuse tulemusi lühikeses ja keskpikas perspektiivis;
17) „vabalt valitavate marsruutidega õhuruum”- teatav õhuruum, kus kasutajad saavad oma marsruute sisenemis- ja väljumispunkti vahel vabalt valida ilma ATS-marsruutide võrgustikku kasutamata;
18) „raadiosageduste määramine”- liikmesriigi antud luba kasutada kindlatel tingimustel teatavat raadiosagedust või raadiosageduskanalit;
19) „mõju võrgustikule”- käesoleva määruse II lisas käsitletud raadiosagedustega seotud funktsiooni kontekstis tekkinud olukord, kus uue raadiosageduse määramine halvendaks, takistaks või segaks ühe või mitme võrgustikus juba määratud raadiosageduse toimimist või ei võimaldaks lennunduse sagedusalasid käesoleva määruse käsitlusalas optimaalselt kasutada;
20) „mitme marsruudi kasutusvõimalus”- õhuruumi kasutaja võimalus valida ATS-marsruutide võrgustikus rohkem kui ühe marsruudi vahel;
21) „kolmandad riigid”- muud riigid kui liikmesriigid, kes on Eurocontroli liikmed või kes on sõlminud liiduga ühtse Euroopa taeva rakendamist käsitleva kokkuleppe või osalevad funktsionaalses õhuruumiosas;
22) „võrgustiku haldusasutus”- määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 alusel kõnealuses artiklis ja käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks loodud organ;
23) „võrgustiku operatiivkava”- kava, mille võrgustiku haldusasutus töötab välja kooskõlas operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega, et korraldada oma tegevust lühikeses ja keskpikas perspektiivis vastavalt võrgustiku strateegilises kavas sisalduvatele juhtpõhimõtetele. Võrgustiku operatiivkava Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamist (ERND) käsitlev osa hõlmab Euroopa lennumarsruutide võrgustiku parendamise kava;
24) „võrgustiku strateegiline kava”- kava, mille võrgustiku haldusasutus töötab välja kooskõlas liikmesriikide ja operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale ning milles määratletakse võrgustiku toimimise ja selle pikaajaliste arengusuundade juhtpõhimõtted;
25) „teenusepakkuja”- organisatsioon, kes vastutab lennuliikluse korraldamist, ning side-, navigatsiooni- ja seireteenuseid toetavate insener-tehniliste teenuste pakkumise eest;
26) „operatiivnõuded”- võrgustiku suhtes kehtivad ohutuse, läbilaskevõime ja tõhususega seotud nõuded;
27) „operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad”- tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumi kasutajad, tsiviil- ja sõjalennundusega seotud aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennuväljade käitajad, lennuväljade teenindusaegade koordineerijad ja teenusepakkujad ning kõik teised sidusrühmad, keda peetakse konkreetse funktsiooni täitmisel asjakohaseks;
28) „sektorite konfiguratsioon”- kava, mis hõlmab operatiivsete vajaduste täitmiseks ja õhuruumi optimaalseima kasutatavuse tagamiseks parimal võimalikul viisil koostatud ja paigutatud õhuruumi sektoreid;
29) „kasutaja soovitud marsruut”- õhusõidukite käitajate poolt õhuruumi kavandamise etapis teatatud soovitud lennumarsruut, mis vastab kõige paremini nende vajadustele.
II PEATÜKK
VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONIDE KORRALDAMINE JA HALDAMINE
Artikkel 3
Võrgustiku haldusasutuse loomine
1. Määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 ja käesoleva määruse lisades sätestatud funktsioonide teostamiseks vajalike ülesannete täitmiseks luuakse erapooletu ja pädev organ (võrgustiku haldusasutus).
2. Võrgustiku haldusasutuse volituste kehtivusaeg kattub määruse (EL) nr 691/2010 artikli 7 lõikes 1 sätestatud tulemuslikkuse kava võrdlusperioodidega. See aeg on piisavalt pikk, et omandada piisavad kogemused asjaomaste funktsioonide täitmiseks. Kõnealune aeg ei ole lühem kui kaks võrdlusperioodi ning seda võib uuendada.
3. Võrgustiku haldusasutus määratakse komisjoni otsusega pärast konsulteerimist ühtse taeva komiteega vastavalt määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikele 3 ja hiljemalt kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse vastuvõtmisest. Asjaomane otsus sisaldab määramisetingimusi, sealhulgas võrgustiku haldusasutuse rahastamise ja selle lõpetamise tingimusi. Komisjon hindab kõnealuste tingimuste täitmist iga lõikes 2 nimetatud võrdlusperioodi lõpus.
4. Võrgustiku haldusasutus täidab järgmiseid funktsioone:
a)
Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamine, nagu on sätestatud I lisas;
b)
eelkõige järgmiste piiratud ressursside koordineerimine:
i)
raadiosagedused üldlennunduse kasutuses olevates lennunduse raadiosagedusalades, nagu on sätestatud II lisas, ja
ii)
seire sekundaarradarite transpondrite koodid, nagu on sätestatud III lisas.
Määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 lõike 3 või artikli 4 punkti c alusel võib komisjon määrata võrgustiku haldusasutusele lisaülesandeid.
5. Võrgustiku haldusasutus täidab ka määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 lõikes 6 ja määruses (EL) nr 255/2010 osutatud lennuliiklusvoogude juhtimisega seotud ülesandeid.
Artikkel 4
Võrgustiku haldusasutuse ülesanded
1. Artiklis 3 loetletud funktsioonide teostamise toetamiseks täidab võrgustiku haldusasutus eelkõige järgmisi ülesandeid, pidades silmas võrgustiku toimimise pidevat täiustamist ühtses Euroopa taevas, mis aitab saavutada määruses (EL) nr 691/2010 sätestatud kogu Euroopa Liitu hõlmavaid ja eelkõige järgmisi tulemuseesmärke:
a)
artiklis 5 täpsustatud võrgustiku strateegilise kava koostamine, täiustamine ja rakendamine vastavalt määruses (EL) nr 691/2010 sätestatud tulemuslikkuse kavale ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale ning võttes arvesse kõiki asjakohaseid ICAO aeronavigatsioonialaseid kavasid;
b)
võrgustiku strateegilise kava üksikasjade täpsustamine võrgustiku operatiivkava kaudu, mida on lähemalt käsitletud artiklis 6, pöörates tähelepanu eeskätt kogu Euroopa Liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, mis on kehtestatud kolme- kuni viieaastasteks, aastasteks, hooajalisteks, nädalasteks ja päevasteks perioodideks;
c)
I lisas sätestatud Euroopa integreeritud lennumarsruutide võrgustiku kavandamine;
d)
määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 lõike 4 punktis b nõutava ja käesoleva määruse II lisas sätestatud raadiosageduste koordineerimise põhifunktsiooni täitmine;
e)
III lisas sätestatud seire sekundaarradarite transpondrite koodide määramise protsessi tõhustamine;
f)
asjaomaste funktsioonide juhtimise ja toimimise korraldamine ning eelkõige lennuliiklusvoogude juhtimise keskse üksusega seotud ülesannete täitmine;
g)
tervikliku ja kooskõlastatud lähenemise väljatöötamine seoses kogu võrgustiku kavandamise ja toimimise, sealhulgas selle üldise tulemuslikkuse jälgimise ja parandamisega;
h)
võrgustikus esinevate tõrgete ja kriisiolukordade ohjamise toetamine;
i)
mitmesuguste operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade toetamine neile pandud kohustuste täitmisel seoses lennuliikluse korraldamise ja/või aeronavigatsiooniteenuste osutamise (ATM/ANS) süsteemide ja menetluste kasutuselevõtmisega kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavaga;
j)
tsiviillennunduses toimunud lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise või vahejuhtumite analüüsimisega tegelevate organisatsioonide toetamine kõnealuste organisatsioonide taotlusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 996/2010 (tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta) (7) reguleerimisalas ning
k)
kooskõlastamise tagamine teiste piirkondade ja kolmandate riikidega, kes ei osale võrgustiku haldusasutuse töös.
2. Võrgustiku haldusasutus aitab rakendada tulemuslikkuse kava kooskõlas määrusega (EL) nr 691/2010.
3. Oma ülesannete täitmiseks tagab võrgustiku haldusasutus järgmist:
a)
vahendite, menetluste ja järjepidevate andmete, sealhulgas - aga mitte ainult - lennuplaanide töötlemis- ja andmehaldussüsteemide kättesaadavuse, toimimise ja jagamise, et toetada ühisotsustamist võrgustiku tasandil;
b)
operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade tegevuse hõlbustamise ja koordineerimise ning kõnealuste sidusrühmade toetamise kavade ja võrgustikuga seotud ühiselt vastuvõetud meetmete kasutuselevõtmisel ja rakendamisel;
c)
oma vastutusalasse jääva operatiivse lennutegevuse nõuetekohase koordineerimise, aga ka optimeerimise ning koostalitlusvõime ja vastastikuse seotuse tagamise;
d)
võrgustiku funktsioonidega seotud asjakohaste ICAO dokumentide muudatusettepanekute kooskõlastamise;
e)
aruannete koostamise operatiivse lennutegevuse tulemuste kõikide aspektide, sealhulgas piiratud ressursside kohta vastavalt artiklile 20;
f)
nõuetekohase koostöö muude transpordiliikidega.
4. Võrgustiku haldusasutus vastab komisjoni või ameti palvel ühekordsetele taotlustele teabe ja nõu saamiseks ning analüüside koostamiseks või täidab muid sarnaseid asjaomaste funktsioonidega seotud lisaülesandeid.
Artikkel 5
Võrgustiku strateegiline kava
1. Oma pikaajalise tegevuse suunamiseks koostab võrgustiku haldusasutus võrgustiku strateegilise kava, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 691/2010 artikli 7 lõikes 1 sätestatud võrdlusperioodiga, ning täiustab ja rakendab seda. Kõnealune kava sisaldab järgmise võrdlusperioodi tulemuslikkuse kava ja tulemuseesmärke ning annab ülevaate edasistest võrdlusperioodidest.
2. Võrgustiku strateegiline kava sisaldab IV lisas sätestatud teavet.
3. Võrgustiku strateegilise kava eesmärk on saavutada määrusega (EL) nr 691/2010 võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse suhtes kehtestatud eesmärgid.
4. Vajaduse korral ajakohastatakse võrgustiku strateegilist kava.
Artikkel 6
Võrgustiku operatiivkava
1. Võrgustiku strateegilise kava rakendamiseks operatiivtasandil koostab võrgustiku haldusasutus võrgustiku üksikasjaliku operatiivkava.
2. Võrgustiku operatiivkava sisaldab V lisas sätestatud teavet.
3. Võrgustiku operatiivkavas nähakse eelkõige ette määruses (EL) nr 691/2010 sätestatud kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide, mis on kehtestatud kolme- kuni viieaastaseks, aastaseks, hooajaliseks, nädalaseks ja päevaseks perioodiks, saavutamiseks vajalikud meetmed.
4. Võrgustiku operatiivkava sisaldab sõjalisi nõudeid, kui liikmesriigid neid esitavad.
5. Võrgustiku operatiivkava hõlmab Euroopa lennumarsruutide võrgustiku parendamise kava ning samaväärseid kavasid raadiosageduste ja seire sekundaarradarite transpondrite koodide kohta.
6. Võrgustiku operatiivkavas määratakse kindlaks tegevuspiirangud ja kitsaskohad ning parandusmeetmed ja lahendused nende heastamiseks või leevendamiseks.
7. Aeronavigatsiooniteenuste osutajad, funktsionaalsed õhuruumiosad ja lennuväljade käitajad tagavad, et nende tegevuskavad on kooskõlas võrgustiku operatiivkavaga. Võrgustiku haldusasutus tagab võrgustiku operatiivkava sidususe.
8. Võrgustiku operatiivkava ajakohastatakse korrapäraselt, võttes arvesse kõiki asjakohaseid muutusi vajadustes ja võrgustiku funktsioonidega seotud nõuetes.
Artikkel 7
Võrgustiku haldusasutuse pädevusvaldkonnad
1. Ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, võtab võrgustiku haldusasutus oma ülesannete täitmisel ühisotsustamise teel vastu individuaalsed meetmed. Kõnealuseid meetmeid rakendavad nendega seotud osapooled.
2. Kui liikmesriikide kohustustest tulenevalt ei ole võimalik selliseid individuaalseid meetmeid vastu võtta, suunab võrgustiku haldusasutus sellised juhtumid komisjonile edasiseks kaalumiseks.
3. Võrgustiku haldusasutus teeb ettepanekuid meetmete võtmiseks ka muudes võrgustiku toimimisega seotud küsimustes.
4. Võrgustiku haldusasutus võtab oma vastutusalas meetmed, et tagada määruse (EÜ) nr 691/2010 artiklis 9 viidatud kogu Euroopa Liitu hõlmavate kohaldatavate tulemuseesmärkide täitmine.
5. Võrgustiku haldusasutus kogub, koondab ja analüüsib kõiki I-VI lisas nimetatud asjakohaseid andmeid. Taotluse korral esitab ta need andmed komisjonile, ametile või määruses (EÜ) nr 691/2010 sätestatud tulemuslikkuse hindamise asutusele.
Artikkel 8
Suhted operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega
1. Võrgustiku üldise toimimise jälgimise ja tõhustamisega seotud ülesannete täitmiseks töötab võrgustiku haldusasutus koos operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega välja sobiva töökorra, nagu on sätestatud artiklis 15.
2. Operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad tagavad, et kohalikul või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil rakendatavad meetmed on kooskõlas võrgustiku tasandil ühisotsustamise teel vastu võetud meetmetega.
3. Operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad esitavad võrgustiku haldusasutusele I-VI lisas loetletud andmed, pidades kinni kõikidest võrgustiku haldusasutusega kokku lepitud tähtaegadest ning terviklikkuse või täpsuse nõuetest.
4. Operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad, kes on seotud võrgustiku haldusasutuse poolt artikli 7 lõike 1 alusel võetud individuaalsete meetmetega, võivad taotleda nende meetmete läbivaatamist viie tööpäeva jooksul alates nende vastuvõtmisest. Läbivaatamistaotlus ei peata asjaomaseid individuaalseid meetmeid.
5. Võrgustiku haldusasutus kinnitab asjaomased meetmed või muudab neid viie tööpäeva jooksul või võrgustiku toimimisega seotud kriisiolukorra puhul 48 tunni jooksul.
Artikkel 9
Suhted liikmesriikidega
1. Oma ülesannete täitmisel võtab võrgustiku haldusasutus nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide kohustusi.
2. Liikmesriigid teavitavad võrgustiku haldusasutust, kui nende suveräänsetest õigustest ja kohustustest tulenevalt ei ole võimalik võtta individuaalseid meetmeid artikli 7 lõike 1 alusel.
3. Kui liikmesriigid on kaasatud võrgustiku funktsioonidega seotud operatiivküsimustesse, osalevad nad ühisotsustamises ja rakendavad selle protsessi tulemusi siseriiklikul tasandil.
Artikkel 10
Suhted funktsionaalsete õhuruumiosadega
1. Liikmesriigid tagavad tiheda koostöö ja kooskõlastamise funktsionaalsete õhuruumiosade ja võrgustiku haldusasutusega näiteks strateegilise kavandamise tasandil ning lennuliikluse ja läbilaskevõime igapäevases taktikalises korraldamises.
2. Funktsionaalsete õhuruumiosade tegevuse vastastikuse seotuse tagamiseks kehtestab võrgustiku haldusasutus tihedas koostöös kõikide funktsionaalsete õhuruumiosadega ühtlustatud protsessid, menetlused ja liidesed, sealhulgas kõnealuste ühtlustatud protsesside, menetluste ja liideste muudatused seoses võrgustiku haldusasutuse tegevusega.
3. Funktsionaalses õhuruumiosas koostööd tegevad liikmesriigid tagavad ühtlustatud seisukohtade sõnastamise võrgustiku funktsioonide kohta.
4. Funktsionaalses õhuruumiosas koostööd tegevad aeronavigatsiooniteenuste osutajad tagavad ühtsete seisukohtade sõnastamise võrgustiku funktsioonidega seotud operatiivküsimuste kohta.
5. Enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist teevad liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad koostööd, et sõnastada ühtsed seisukohad võrgustiku haldusasutuse tegevusega seotud aspektide kohta.
Artikkel 11
Tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö
1. Võrgustiku haldusasutus tagab asjakohase korra kehtestamise, mis võimaldaks ja toetaks piisavat kooskõlastamist riiklike sõjaväevõimudega.
2. Liikmesriigid tagavad sõjaväevõimude asjakohase kaasamise kogu võrgustiku funktsioonidega seotud tegevusse.
3. Liikmesriigid tagavad, et võrgustiku haldusasutuse poolt kehtestatud operatiivtöö ja konsulteerimise kord hõlmaks vajalikul hulgal sõjalennundusega seotud aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja õhuruumi kasutajate esindajad.
4. Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamise funktsiooni täitmine ei piira liikmesriikide õigust õhuruumi teatav osa erandlikuks või eriotstarbeliseks kasutuseks reserveerida või sellele piiranguid seada. Võrgustiku haldusasutus soodustab ja koordineerib neid õhuruumiosasid läbivate tingimuslike marsruutide kättesaadavust kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2150/2005 (8).
Artikkel 12
Võrgustiku funktsioonidega seotud üldnõuded
Võrgustiku haldusasutus tagab VI lisas võrgustiku funktsioonide kohta sätestatud üldnõuete täitmise. Kõnealuseid nõudeid kohaldatakse alates volitava otsuse vastuvõtmise kuupäevast ning võrgustiku haldusasutus tagab, et need nõuded täidetakse sellele kuupäevale järgneva kaheteistkümne kuu jooksul.
III PEATÜKK
VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONIDE JUHTIMINE
Artikkel 13
Ühisotsustamine
1. Võrgustiku funktsioonide haldamisel tehakse otsuseid ühisotsustamise korras.
2. Ühisotsustamise protsess hõlmab järgmist:
a)
artiklis 14 sätestatud konsultatsiooniprotsess;
b)
artiklis 15 sätestatud üksikasjalik töökord ja tegevusprotsessid.
3. Võrgustiku funktsioonide juhtimist käsitlevate meetmete võtmiseks ning kõnealuste funktsioonide tulemuslikkuse jälgimiseks loob võrgustiku haldusasutus artiklis 16 sätestatud võrgustiku haldusnõukogu.
4. Kui võrgustiku haldusasutus leiab, et üks või mitu osapoolt takistavad tal oma ülesandeid täita, suunab ta asjaomase küsimuse lahendamiseks võrgustiku haldusnõukogule.
Artikkel 14
Konsultatsiooniprotsess
1. Liikmesriikide ja operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohase ja korrapärase konsulteerimise korraldamiseks kehtestatakse asjakohane menetlus.
2. Konsulteerimisel käsitletakse vastavalt vajadusele artiklis 15 sätestatud üksikasjalikku töökorda, võrgustiku strateegilist kava, võrgustiku operatiivkava, kavade rakendamisel tehtud edusamme, komisjonile esitatavaid aruandeid ning tegevusega seotud küsimusi.
3. Sõltuvalt üksikute võrgustiku funktsioonide laadist võivad konsultatsiooniprotsessid erineda. Regulatiivsete küsimuste käsitlemise tagamiseks võib vajaduse korral kaasata liikmesriigid konsultatsioonidesse.
4. Kui sidusrühmad ei ole konsulteerimisega rahul, arutatakse küsimust kõigepealt asjaomase üksiku funktsiooni tasandi konsultatsioonimehhanismi raames. Kui üksiku funktsiooni tasandil ei suudeta küsimust lahendada, suunatakse see lahendamiseks võrgustiku haldusnõukogule.
Artikkel 15
Üksikasjalik töökord ja tegevusprotsessid
1. Kavandamise ja tegevusega seotud aspektide käsitlemiseks töötab võrgustiku haldusasutus välja üksikasjaliku töökorra ja tegevusprotsessid, võttes eelkõige arvesse käesoleva määruse I-VI lisas täpsustatud üksikute võrgustikufunktsioonide eripära ja nendega seotud nõudeid.
2. Võrgustiku haldusasutus tagab, et üksikasjalik töökord ja tegevusprotsessid sisaldavad asjaomaste huvitatud isikute teavitamist käsitlevaid reegleid.
3. Nimetatud üksikasjalikus töökorra ja tegevusprotsesside puhul tuleb silmas pidada, et teenuste osutamine ja regulatiivsed küsimused on lahutatud, ning tagada vajaduse korral liikmesriikide kaasamine.
Artikkel 16
Võrgustiku haldusnõukogu
1. Võrgustiku haldusnõukogu vastutab järgmise eest:
a)
võrgustiku strateegilise kava kinnitamine enne selle vastuvõtmist vastavalt määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikele 3;
b)
kolme- kuni viieaastaste ja iga-aastaste võrgustiku operatiivkavade heakskiitmine;
c)
ühisotsustamise protsessi, konsultatsiooniprotsessi ning võrgustiku funktsioonide üksikasjaliku töökorra ja tegevusprotsesside heakskiitmine pärast ühtse taeva komitee positiivset arvamust;
d)
artikli 18 lõikes 4 sätestatud Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse töökorra heakskiitmine pärast ühtse taeva komitee positiivset arvamust;
e)
kavade rakendamisel tehtavate edusammude jälgimine ja meetmete võtmine võimaliku esialgsetest plaanidest kõrvalekaldumise korral;
f)
operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega toimuva konsultatsiooniprotsessi jälgimine;
g)
võrgustiku funktsioonide haldamisega seotud tegevuse jälgimine;
h)
võrgustiku haldusasutuse tegevuse jälgimine võrgustiku tegevuses esinevates kriisiolukordades;
i)
artiklis 20 osutatud aastaaruande heakskiitmine. Kõnealuses aruandes käsitletakse muu hulgas võrgustiku strateegilise kava ja võrgustiku operatiivkava rakendamist;
j)
üksikute võrgustikufunktsioonide tasandil lahendamata jäänud küsimustega tegelemine;
k)
hinnangu andmine sellele, kas võrgustiku haldusasutus on talle määratud ülesannete sõltumatuks täitmiseks, sealhulgas julgeoleku-, vastutuse ja ettenägematutes olukordades tegutsemise korra kehtestamiseks piisavalt pädev ja erapooletu ning kas tal on selleks vajalikud ressursid;
l)
võrgustiku haldusasutuse aastaeelarve kinnitamine pärast ühtse taeva komitee positiivset arvamust;
m)
oma töökorra heakskiitmine pärast ühtse taeva komitee positiivset arvamust;
n)
kõikide muude küsimuste käsitlemine, mida ta peab asjakohaseks.
2. Võrgustiku haldusnõukogul on järgmised hääleõigusega liikmed:
a)
üks aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindaja iga kehtestatud või kehtestatava funktsionaalse õhuruumiosa kohta nii, et kokku on kõikidel aeronavigatsiooniteenuste osutajatel neli häält;
b)
neli tsiviilvaldkonna äriliste ja mitteäriliste õhuruumi kasutajate esindajat;
c)
kaks lennuvälja käitajate esindajat;
d)
kaks sõjandusvaldkonna aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja õhuruumi kasutajate esindajat.
3. Võrgustiku haldusnõukogu liikmete hulka kuuluvad ka järgmised isikud:
a)
esimees, kes nimetatakse ametisse tema tehnilise pädevuse ja eksperditeadmiste põhjal komisjoni ettepanekul, mis tugineb eelkõige võrgustiku haldusnõukogu hääleõigusega liikmete soovitustele, ja pärast ühtse taeva komitee positiivset arvamust;
b)
üks komisjoni esindaja;
c)
üks Eurocontroli esindaja;
d)
üks võrgustiku haldusasutuse esindaja.
4. Liikmetel on asendusliige.
5. Võrgustiku haldusnõukogu hääleõigusega liikmed nimetatakse ametisse nende organisatsiooni ettepanekul pärast ühtse taeva komitee positiivset arvamust.
6. Komisjon võib määrata nõuandjateks sõltumatud ja tunnustatud eksperdid, kes tegutsevad enda nimel ning esindavad mitmesuguseid võrgustiku funktsioonide peamisi aspekte hõlmavaid valdkondi. Võrgustiku haldusasutuse töös osalevad liikmesriigid võivad soovitada sobivaid kandidaate.
7. Lõike 3 punktides a, b ja c loetletud liikmetel on õigus vaidlustada ettepanekuid, mis mõjutavad:
a)
liikmesriikide suveräänsust ja kohustusi eelkõige seoses avaliku korra ja julgeoleku ning kaitseküsimustega, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 13;
b)
võrgustiku haldusnõukogu tegevuse kooskõla käesoleva määruse eesmärkidega;
c)
võrgustiku haldusnõukogu erapooletust ja õiguspärasust.
8. Võrgustiku haldusnõukogu võtab lõikes 1 viidatud dokumendid vastu oma hääleõigusega liikmete lihthäälteenamuse alusel.
9. Kui võrgustikku oluliselt mõjutavates küsimustes ei saavutata kokkulepet, suunab võrgustiku haldusnõukogu juhtumi komisjonile edasiseks käsitlemiseks. Komisjon teavitab sellest ühtse taeva komiteed.
Artikkel 17
Ühtse taeva komitee roll
1. Võrgustiku haldusnõukogu suunab komisjonile regulatiivsed küsimused; komisjon teavitab ühtse taeva komiteed nendest küsimustest.
2. Ühtse taeva komitee esitab oma arvamuse järgmiste valdkondade kohta:
a)
võrgustiku haldusasutuse määramine;
b)
võrgustiku haldusnõukogu esimehe ametissenimetamine;
c)
võrgustiku haldusnõukogu hääleõigusega liikmete ametissenimetamine;
d)
võrgustiku haldusnõukogu töökord;
e)
võrgustiku strateegiline kava, eelkõige esitatakse varakult arvamus kõnealuse kava eesmärkide kohta;
f)
võrgustiku haldusasutuse aastaeelarve;
g)
Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse töökord;
h)
ühisotsustamise protsess, konsultatsiooniprotsess ning võrgustiku funktsioonide üksikasjalik töökord ja tegevusprotsessid.
3. Ühtse taeva komitee võib anda komisjonile nõu juhul, kui talle teatatakse, et võrgustiku haldusnõukogu ei suuda jõuda võrgustikku oluliselt mõjutavates küsimustes kokkuleppele.
IV PEATÜKK
VÕRGUSTIKU TEGEVUSES ESINEVATE KRIISIOLUKORDADE OHJAMINE
Artikkel 18
Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse loomine
1. Võrgustiku tegevuses esinevate kriisiolukordade ohjamise toetamiseks luuakse Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksus (EACCC).
2. Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse alalisteks liikmeteks on üks nõukogu eesistujariigi esindaja, üks komisjoni esindaja, üks ameti esindaja, üks Eurocontroli esindaja, üks sõjandusvaldkonna esindaja, üks aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindaja, üks lennuväljade esindaja ning üks õhuruumi kasutajate esindaja.
3. Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse koosseisu võib iga juhtumi puhul eraldi täiendada ekspertidega, sõltuvalt konkreetsest kriisiolukorrast.
4. Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksus koostab oma töökorra, mille võtab vastu võrgustiku haldusnõukogu.
5. Võrgustiku haldusasutus teeb kättesaadavaks Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse loomiseks ja toimimiseks vajalikud ressursid.
Artikkel 19
Võrgustiku haldusasutuse ja Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse kohustused
1. Võrgustiku haldusasutus vastutab samaaegselt Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmetega Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse tegevuse alustamise ja lõpetamise eest.
2. Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse toetusel vastutab võrgustiku haldusasutus järgmise eest:
a)
võrgustiku tegevuses esinevatele kriisidele reageerimise koordineerimine Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse töökorra kohaselt, tehes tihedat koostööd liikmesriikide vastavate struktuuridega;
b)
liikmesriikide tasandi situatsiooniplaanide käivitamise ja koordineerimise toetamine;
c)
võrgustiku tasandil leevendusmeetmete väljatöötamine, millega tagatakse kiire reageerimine võrgustiku tegevuses esinevatele kriisidele, et kaitsta kõnealust võrgustikku ja tagada selle jätkuv ja ohutu toimimine. Selleks võrgustiku haldusasutus:
i)
jälgib ööpäev läbi võrgustikus valitsevat olukorda seal esinevate kriiside tuvastamiseks;
ii)
tagab täpsete, õigeaegsete ja järjepidevate andmete edastamise kaudu tõhusa teabehalduse ja teavitamise, et toetada riskijuhtimise põhimõtete ja menetluste rakendamist otsuste tegemise protsessis;
iii)
hõlbustab kõnealuste andmete organiseeritud kogumist ja tsentraliseeritud säilitamist;
d)
vajaduse korral komisjonile, ametile või liikmesriikidele kriisi leevendamise täiendavaks toetamiseks võimaluste pakkumine, mis hõlmavad koostööd muude transpordiliikide käitajatega, kes võivad kindlaks teha ja rakendada eri transpordiliike hõlmavaid lahendusi;
e)
võrgustiku toimimise taastumise ja järjepidevuse jälgimine ning vastavate aruannete koostamine.
V PEATÜKK
JÄLGIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
Artikkel 20
Jälgimine ja aruandlus
1. Võrgustiku haldusasutus kehtestab menetluse, et pidevalt jälgida:
a)
võrgustiku toimimise tulemuslikkust;
b)
operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade ja riikide võetud meetmeid ning nende tegevuse tulemuslikkust ja
c)
kõikide käesolevas määruses käsitletud funktsioonide tõhusust ja tulemuslikkust.
2. Pideva jälgimise käigus tehakse kindlaks kõik võimalikud kõrvalekalded võrgustiku strateegilisest kavast ja operatiivkavast. Operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad abistavad võrgustiku haldusasutust, et sellist jälgimist toetada, täites teatud ülesandeid, esitades sealhulgas andmeid, aga mitte ainult.
3. Võrgustiku haldusasutus esitab komisjonile ja ametile igal aastal aruande oma ülesannete täitmiseks võetud meetmete kohta. Aruandes käsitletakse üksikuid võrgustiku funktsioone, aga ka terve võrgustiku olukorda ning see on tihedalt seotud võrgustiku strateegilise kava ja operatiivkava sisuga. Komisjon teavitab aruandest ühtse taeva komiteed.
Artikkel 21
Järelevalve võrgustiku haldusasutuse üle
Komisjon, keda ohutusega seotud küsimustes abistab amet, tagab järelevalve võrgustiku haldusasutuse üle, eelkõige seoses käesolevas määruses ja liidu muudes õigusaktides sisalduvate nõuetega. Komisjon esitab aruande ühtse taeva komiteele korra aastas või konkreetse taotluse korral.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 22
Suhted kolmandate riikidega
Võrgustiku haldusasutuse tööst võivad osa võtta kolmandad riigid koos oma operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega.
Artikkel 23
Võrgustiku haldusasutuse rahastamine
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed võrgustiku haldusasutusele usaldatud võrgustiku funktsioonide rahastamiseks aeronavigatsioonitasudest. Võrgustiku haldusasutus määrab oma kulud kindlaks läbipaistval viisil.
Artikkel 24
Vastutus
Võrgustiku haldusasutus kehtestab korra oma ülesannete täitmisest tuleneva vastutuse katmiseks. Vastutuse katmiseks kasutatav meetod vastab võimalikule asjaomasele kahjule, võttes arvesse võrgustiku haldusasutuse õiguslikku seisundit ning olemasolevat ärikindlustuse taset.
Artikkel 25
Läbivaatamine
Komisjon vaatab võrgustiku funktsioonide täitmise tõhususe läbi hiljemalt 31. detsembriks 2013 ja edaspidi korrapäraste ajavahemike tagant, võttes nõuetekohaselt arvesse määruses (EL) nr 691/2010 sätestatud tulemuslikkuse kava võrdlusperioode.
Artikkel 26
Määruse (EL) nr 691/2010 muutmine
Määrust (EL) nr 691/2010 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikli 3 lõikele 3 lisatakse järgmine punkt m:
„m)
võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuse kava hindamine, milles muu hulgas käsitletakse kõnealuse kava vastavust kogu Euroopa Liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele.”
2)
Lisatakse järgmine artikkel 5a:
„Artikkel 5a
Võrgustiku haldusasutus
1. Määruse (EL) nr 677/2011 (9) artikliga 3 asutatud võrgustiku haldusasutus teostab järgmisi tulemuslikkuse kavaga seotud ülesandeid:
a)
toetab komisjoni, esitades asjakohaseid andmeid kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide koostamiseks enne võrdlusperioodi ning nende jälgimiseks võrdlusperioodi jooksul. Eelkõige juhib võrgustiku haldusasutus komisjoni tähelepanu tegevuse tulemuslikkuse võimalikule suurele ja püsivale langusele;
b)
tagab komisjonile kooskõlas artikli 20 lõikega 5 juurdepääsu kõikidele IV lisas loetletud andmetele;
c)
aitab liikmesriikidel ja aeronavigatsiooniteenuste osutajatel saavutada võrdlusperioodi jooksul oma tulemuseesmärgid;
d)
sõnastab tulemuslikkuse kava, mis võetakse vastu võrgustiku strateegilise kava osana enne iga võrdlusperioodi. Kõnealune tulemuslikkuse kava on avalik ning sisaldab:
i)
keskkonnaalase tulemuslikkuse eesmärki, mis on kooskõlas terveks võrdlusperioodiks kehtestatud kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega ning mille kontrollimisel kasutatakse iga-aastaseid väärtusi;
ii)
muid tulemuslikkuse põhivaldkondade tulemuseesmärke, mis on kooskõlas terveks võrdlusperioodiks kehtestatud kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega ning mille kontrollimisel kasutatakse iga-aastaseid väärtusi;
iii)
eesmärkide täitmiseks koostatud tegevuskavade kirjeldust ja
iv)
vajaduse või komisjoni vastava otsuse korral täiendavaid tulemuslikkuse põhinäitajaid ja eesmärke.
3)
Artiklile 17 lisatakse järgmine lõige 2a:
„2a. Komisjon jälgib võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuse kava rakendamist. Kui võrdlusperioodi ajal eesmärke ei saavutata, kohaldab komisjon olukorra parandamiseks tulemuslikkuse kavas kindlaksmääratud asjakohaseid meetmeid. Selleks kasutatakse iga-aastaseid tulemuslikkuse kava väärtusi.”
4)
III lisa punktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
„3. Keskkond
Lennumarsruutide kavandamine: ei kohaldata esimesel võrdlusperioodil. Teisel võrdlusperioodil hinnatakse tulemuslikkuse kavas kasutatud lennumarsruutide kavandamist ja selle kooskõla võrgustiku haldusasutuse koostatud Euroopa lennumarsruutide võrgustiku parendamise kava väljatöötamise protsessiga.
4. Läbilaskevõime
Hilinemiste arv: tulemuslikkuse kavas eeldatud lennuliiklusvoogude juhtimise hilinemiste arv marsruudil võrrelduna Eurocontroli poolt ja võrgustiku haldusasutuse koostatud võrgustiku operatiivkavas läbilaskevõime planeerimisel pakutud kontrollväärtustega.”
Artikkel 27
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 7. juuli 2011