РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 349/2012 НА СЪВЕТА
от 16 април 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на винена киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предходни разследвания и действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 130/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито, вариращо между 0 и 34,9 %, върху вноса на винена киселина с произход от Китайската народна република („Китай“). Припомня се, че ставката на окончателното антидъмпингово мито, наложено върху вноса на винена киселина, произведена от китайския производител износител Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. („Hangzhou Bioking“), бе 0 %, докато за други китайски производители износители ставката на митото варираше между 4,7 и 34,9 %.
(2)
На 22 февруари 2008 г. вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 150/2008 (3), измени обхвата на посочените по-горе мерки.
(3)
На 16 април 2012 г. вследствие на преразглеждане на съществуващите мерки, приложими по отношение на Hangzhou Bioking, открито въз основа на член 2, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1515/2001, с оглед на доклада на Апелативния орган на СТО, озаглавен „Мексико - окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на говеждо месо и ориз“ (4), в който в параграфи 305 и 306 се посочва, че производител износител, за който по време на първоначално разследване не е установено, че е упражнявал дъмпинг, трябва да бъде изключен от обхвата на окончателната мярка, наложена вследствие на такова разследване, и не може да бъде предмет на административно преразглеждане или на преразглеждане с оглед на промяна в обстоятелствата, Съветът, с Регламент (ЕС) № 332/2012 (5), измени мерките по отношение на Hangzhou Bioking.
(4)
Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(5)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (6) на действащите антидъмпингови мерки, на 27 октомври 2009 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от следните производители („заявителите“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. и Comercial Quimica Sarasa SL, които представляват голям дял, в настоящия случай над 50 %, от общото производство на винена киселина в Съюза.
(6)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на винена киселина с произход от Китай, вероятно ще доведе до продължаване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи след обсъждане с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 26 януари 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Успоредно разглеждани процедури
(8)
На 29 юли 2011 г. Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура (8) съгласно член 5 по отношение на вноса на винена киселина с произход от Китай, ограничена до един китайски производител износител, Hangzhou Bioking.
(9)
В същия ден Комисията обяви откриването на частично междинно преразглеждане (9) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на винена киселина с произход от Китай, ограничено до прегледа на дъмпинга по отношение на двама китайски производители износители, а именно Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City и Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(10)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(11)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите от Съюза, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатата държава износител.
(12)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за откриване.
(13)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Китай, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в срок 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване.
(14)
С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на производителите от Съюза. Несвързани вносители в Съюза не оказаха съдействие на разследването. По отношение на производителите износители от Китай само двама производители износители изразиха готовност да съдействат на разследването. Затова бе решено, че по отношение на производителите износители не е необходимо изготвяне на представителна извадка.
(15)
Шестима производители от Съюза предоставиха информацията, поискана в известието за откриване, и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на продажбите на сходния продукт в Съюза. Техният общ обем на продажбите е представлявал 61 % от обема на продажбите на пазара на Съюза.
(16)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата производители от Съюза, включени в представителната извадка, двама ползватели от Съюза и двама производители износители от Китай. Освен това двама оказали съдействие производители от Съюза предоставиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата.
(17)
Износът на дружеството Hangzhou Bioking, чийто индивидуален дъмпингов марж по време на първоначалното разследване бе нула, бе изключен от анализа на дъмпинга и на вредата, в това число и на вероятността от продължаване на дъмпинга и на риска от повтаряне на вредата в резултат от дъмпингов внос. Анализът при настоящото преразглеждане следователно се основаваше на износа на разглеждания продукт от Китай за Съюза по време на РПП, с изключение на износа на производителя Hangzhou Bioking, наричан в настоящия регламент „износът, предмет на мерките“.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari S.p.a.,
-
Distillerie Bonollo S.p.a.;
б)
производители износители от Китай:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
в)
Ползватели:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
г)
производител в държавата аналог:
-
Tarcol S.A., Аржентина.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, засегнат от настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в Регламент (ЕО) № 150/2008, с който бе променен обхватът на първоначалните мерки, установени с първоначалния регламент, както бе обяснено по-горе. Разглежданият продукт е винена киселина, с изключение на „D“ винена киселина с отрицателна оптична ротация от най-малко 12,0 градуса, измерена във воден разтвор в съответствие с метода, описан в Европейската фармакопея, с произход от Китай, класифициран понастоящем под код по КН ex 2918 12 00 (код по ТАРИК 2918120090) („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както при първоначалното разследване, разглежданият продукт, внесен на пазара на Съюза, и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза („сходният продукт“), имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(22)
Както бе посочено в съображение 13, в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка с оглед на потенциално големия брой производители износители, участващи в настоящото преразглеждане. От 20 известни производители износители само две дружества - и двете, ползващи се от третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), заявиха своя интерес и се съгласиха да окажат съдействие. Тези две дружества обхващат по-голяма част от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на РПП, с изключение на износа от страна на дружество Hangzhou Bioking, чийто индивидуален дъмпингов марж по време на първоначалното разследване бе нула.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Държава аналог
(23)
Тъй като Китай е държава с икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), се определя въз основа на цените или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(24)
Както при първоначалното разследване, и в известието за откриване Аржентина бе предложена за държава аналог с цел определянето на нормалната стойност. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си относно целесъобразността на този избор.
(25)
Един промишлен потребител на винена киселина изтъкна някои ограничения, свързани с избора на Аржентина за пазар аналог, като заяви, че тази държава следва да не е единствената референтна държава за определянето на нормалната стойност. Засегнатата страна повдигна по-конкретно въпроса с предполагаемите разлики в производствения процес между Китай и Аржентина, ограниченото количество годишна продукция в сравнение с продукцията в световен мащаб и колебанията на обменните валутни курсове. Нито едно от тези твърдения не бе обаче подкрепено от писмени доказателства.
(26)
Във всеки случай разликата в производствените процеси в Аржентина и Китай и тяхното отражение върху изчисляването на себестойността и оценката на разглеждания продукт вече бяха внимателно разгледани по време на първоначалното разследване и се стигна до заключението, че те не променят сравнимостта на продуктите, определени за сходни. Тъй като твърдението на промишления потребител не добави нова информация и не бе подкрепено с доказателства, доводът бе отхвърлен. Следователно констатациите от настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърждават констатациите на първоначалното разследване, а именно че разликите в производствения процес нямат отражение върху сравнимостта на продуктите.
(27)
Ограниченият размер на годишното производство в Аржентина в сравнение със световния пазар на винена киселина не е подходящ аргумент при оценката на това дали конкретен пазар е подходящ за определянето на нормалната стойност на пазар аналог. Действително разследването потвърди, че Аржентина е отворен и конкурентен пазар с поне двама оператори. Въз основа на това доводът се отхвърля.
(28)
Доводът за значително колебание на валутните курсове между регионите не бе обоснован. Освен това при разследването на място не бяха събрани данни, които да свидетелстват за нарушаване на валутните курсове между регионите. Въз основа на това и този довод се отхвърля.
(29)
Поради това по време на първоначалното разследване бе направено заключението, че Аржентина е подходяща държава аналог, на базата на която ще бъде определена нормалната стойност.
(30)
Установена бе връзка с две известни аржентински дружества, но само едно от тях се съгласи да окаже съдействие, да отговори на въпросника и да приеме посещение на място. Данните, които това дружество предостави, бяха използвани за определянето на нормалната стойност.
2.2. Нормална стойност
(31)
За двете дружества, на които по време на първоначалното разследване бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност бе определена на базата на съответните им данни. В съответствие с член 2 от основния регламент Комисията провери дали продажбите на винена киселина на независими клиенти на вътрешния пазар са били представителни по време на РПП, т.е. дали обемът на продажбите на продукта, предназначен за вътрешно потребление, представлява 5 % или повече от износа им на разглеждания продукт в Съюза.
(32)
За едно дружество, на което бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана, тъй като обемът на продажбите на вътрешния пазар не беше достатъчен, за да се приемат продажбите за представителни, както е пояснено в съображение 31. Поради това определената нормална стойност бе изчислена на базата на производствените разходи на дружеството и на разходите по реализацията, на общите и административните разходи и на печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(33)
За другото дружество, на което е предоставено ТДПИ, нормалната стойност бе определена въз основа на цените, заплатени от независими клиенти в държавата износител, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия.
(34)
Що се отнася до дружествата, на които при първоначалното разследване не беше предоставено ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на информацията, получена от оказалия съдействие производител износител в държавата аналог.
(35)
Поради това продажбите на независими клиенти на вътрешния пазар на държавата аналог също бяха оценени в съответствие с критерия, определен в член 2 от основния регламент. Комисията можа да потвърди, че тези продажби са били извършени в достатъчни количества и при обичайни търговски условия и следователно могат да бъдат използвани за определянето на нормалната стойност за дружествата, на които не е предоставено ТДПИ.
2.3. Експортна цена
(36)
Всички експортни продажби за Съюза на оказалите съдействие производители износители са били извършени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. Експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(37)
За експортната цена на всички други производители, установени в Китай, информация бе събрана от статистическите данни за вноса, достъпни в член 14, параграф 6 от базата данни.
2.4. Сравнение
(38)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод.
(39)
За да може да се направи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха отчетени, под формата на корекции, някои разлики по отношение на транспортирането, застраховането, таксите и разходите за кредити, които засягаха цените и съпоставимостта на цените.
(40)
За да се направи обективно сравнение между нормалната стойност франко завода в държавата аналог и експортната цена, посочена в съображение 37, експортните цени CIF бяха коригирани до ниво франко завода въз основа на данните, събрани по време на проверките на място.
2.5. Дъмпингов марж
(41)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
За оказалите съдействие производители износители, на които бе предоставено ТДПИ по време на първоначалното разследване, това сравнение показа, че тези дружества са продължили да упражняват дъмпинг, макар и на малко по-ниско равнище.
(43)
Изчисленото остатъчно мито показа значително равнище на дъмпинг, което дори е по-високо от наблюдаваното по време на първоначалното разследване.
3. Вероятност от продължаване на дъмпинга
(44)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността за продължаване на дъмпинга.
(45)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай, производственият капацитет и неизползваният производствен капацитет в Китай, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Китай
(46)
След налагането на окончателни мерки през януари 2006 г., дъмпинговият внос от Китай продължи да нараства, като от 3 034 метрични тона (МТ) през 2007 г. нарасна до 3 649 МТ през РПП, което представлява приблизително 20-процентно увеличение. Успоредно с това пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай е нараснал с 1 процентен пункт през разглеждания период - от 12,6 % през 2007 г. до 13,5 % през РПП.
(47)
През същия период цените на дъмпинговия внос от Китай са останали сравнително стабилни, като в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили с 12,6 %, след което през 2009 г. и РПП са отбелязали постоянен спад, като през РПП са достигнали равнището от 2007 г.
3.2. Производствен капацитет и неизползван производствен капацитет в Китай
(48)
Що се отнася до общия производствен капацитет за производството на винена киселина в Китай, различни източници на общественодостъпна информация (10) свидетелстват за производствен капацитет, който съществено надхвърля търсенето на китайския вътрешен пазар.
(49)
Общият производствен капацитет на Китай е оценен на около 25 000 МТ, с оглед на информацията, получена на място по време на разследването и в резултат на пазарни проучвания (11). Китайският пазар е малък в сравнение с наличния капацитет в Китай, където потреблението се изчислява на 5 000 МТ.
(50)
Освен това са налице ясно изразени индикации, че капацитетът на Китай надвишава 25 000 МТ. Общият капацитет на двамата оказали съдействие китайски износители се е увеличил с повече от 200 %, ако се сравнят данните от първоначалния ПР до настоящия РПП. Съответният неизползван производствен капацитет е бил около 20 % от общия капацитет по време на РПП.
(51)
Освен това информацията, събрана от откъси от докладите, посочени по-горе в съображение 48, както и общественодостъпната информация показват, че през 2007 г. са били установени поне двама нови производители на винена киселина.
(52)
Въз основа на това става ясно, че капацитетът на Китай не е съразмерен с вътрешното потребление, което потвърждава очевидната необходимост на китайските производители да увеличат позициите си на пазарите за износ.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(53)
От информацията, събрана от оказалите съдействие китайски дружества, равнището на цените за трети държави е в съответствие с равнището на цените, които те биха могли да получат на пазара на Съюза. Както бе посочено по-горе, на китайския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на привлекателни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(54)
Пазарът на Съюза несъмнено е най-големият в света, като потреблението в него достига до около 40 % от потреблението на винена киселина в световен мащаб и продължава да нараства, както е посочено в съображение 60. Също така е ясно на базата на информацията, събрана по време на разследването, че китайските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на най-големия пазар на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза.
4. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(55)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че значителен обем на вноса от Китай все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид потенциалния неизползван капацитет в Китай, в това число и новите производители, появили се на китайския пазар, и факта, че пазарът на Съюза е най-големият пазар в света, с атрактивно равнище на цените, може да се заключи, че има вероятност китайските износители да увеличат износа си за Съюза на дъмпингови цени, ако бъде позволено антидъмпинговите мерки да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(56)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от девет производители в Съюза. Шестима от тези девет производители оказаха пълно съдействие на разследването, като подадоха формуляри за изготвяне на представителна извадка и поискаха да бъдат включени в представителната извадка. Беше установено, че тези шестима производители съставляват основна част, в случая повече от 73 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 57 по-долу, 9-те производители, които предоставиха данните, посочени в искането за преразглеждане, се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(57)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, използване на капацитета, производителност, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от производителите, които се представиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (средни единични цени, складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бе направен въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза.
(58)
Посочва се, че пазарът на винена киселина на Съюза се характеризира с относително малък брой производители, основно малки и средни предприятия, установени в Италия и Испания. С изключение на един производител, установен в Испания, който произвежда само винена киселина, всички други производители са вертикално интегрирани, като тяхната основна дейност е производството на алкохол от винена утайка, процес, при който винената киселина е вторичен продукт.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(59)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, на базата данни за китайския износ и на данните на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(60)
Потреблението на винена киселина в Съюза е нараснало с 11 % между 2007 г. и РПП. По-конкретно търсенето е спаднало с 15 % между 2007 и 2009 г. Въпреки това по време на РПП потреблението на Съюза е достигнало 29 964 тона, което представлява значителен ръст - с 26 процентни пункта спрямо предходната година. Този ръст се обяснява с голямата еластичност на цените на винената киселина. Действително, когато цените са ниски, какъвто е бил случаят през РПП, винената киселина може да се използва за допълнителни приложения, като заместител на други химични продукти, използвани като суровини, например лимонената и ябълчната киселина, и по този начин да доведе до повишаване на потреблението на Съюза.
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
26 931
25 333
22 983
29 964
Индекс
100
94
85
111
Източник: отговори на въпросника, база данни за китайския износ, данни на Евростат.
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китай
2.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на целия внос на разглеждания продукт от Китай в Съюза е нараснал през разглеждания период с 45 %. През РПП той е достигнал 8 495 тона, което съответства на пазарен дял от 28,4 %.
(62)
Обемът на вноса на винена киселина от китайски износители, по отношение на които се прилагат антидъмпингови мерки в Съюза, е нараснал с 20 % и е достигнал 3 649 тона по време на РПП, което съответства на пазарен дял от 12,2 %, в сравнение с 11,3 % в началото на разглеждания период. Останалият внос (4 846 тона) е бил направен от китайски износител, по отношение на който се е прилагало нулево мито, който също е увеличил своя дял от общия китайски износ за Съюза по време на разглеждания период (+ 9 процентни пункта).
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от Китай, предмет на мерки (в тонове)
3 035
3 042
2 945
3 649
Индекс = 100
100
100
97
120
Пазарен дял на вноса от Китай, предмет на мерки
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Индекс = 100
100
106
113
107
2.2. Цени и подбиване на цените
(63)
Таблицата по-долу показва развитието на средните CIF цени на границата на ЕС на вноса от Китай, предмет на мерки, и съответните средни продажни цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Цена на вноса от Китай, предмет на мерки (EUR/тон)
1 834
2 060
1 966
1 819
Индекс = 100
100
112
107
99
Източник: отговори на въпросника, член 14, параграф 6 от базата данни.
(64)
Средната единична продажна цена на китайския износ, предмет на мерки на равнище CIF, по време на РПП е достигнала 1 819 EUR/MT, което по време на разглеждания период съответства на увеличение в размер от 20 %.
(65)
По отношение на продажната цена на винена киселина на пазара на Съюза по време на РПП бе направено сравнение между цените на винената киселина, произвеждана и продавана от промишлеността на Съюза, и тези на вноса от Китай, предмет на мерки. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха цените за независими клиенти, коригирани при необходимост до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите. Тези цени бяха сравнени с продажните цени, практикувани от посочените по-горе китайски производители износители, без отстъпките, и коригирани при необходимост до CIF цената на границата на ЕС, съответно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса. Среднопретеглената продажна цена на Съюза по време на РПП е била 2 496 EUR/MT.
(66)
Сравнението по видове показа, че по време на РПП вносът на разглеждания продукт от Китай, предмет на мерки, е бил продаван в Съюза на цени, които значително са подбивали цените на промишлеността на Съюза, с 32,6 %, изразено като процент от последните.
3. Внос от други трети държави
(67)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса от други трети държави по време на разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
590
135
156
845
Индекс = 100
100
23
26
143
Пазарен дял на вноса от други трети държави
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Индекс = 100
100
24
31
129
Цена на вноса (EUR/тон)
2 503
2 874
2 300
2 413
Източник: Евростат, член 14, параграф 6 от базата данни.
(68)
По време на разглеждания период обемът на вноса на винена киселина в ЕС от други трети държави е нараснал с 43 % и е достигнал 845 тона по време на РПП. Цените на този внос са били относително високи и значително по-високи от съответните цени от Китай и само малко по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза. Въпреки това може да счита, че износът от други трети държави е бил твърде ограничен, тъй като по време на РПП той е представлявал само 2,8 % пазарен дял, независимо от сериозния ръст в проценти в края на разглеждания период.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент бяха разгледани всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Предварителни бележки
(70)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана представителна извадка, за да се направи анализ на вредата, показателите за вреда бяха установени на две равнища, както е посочено в съображение 57 по-горе.
4.2. Макроикономически елементи
а) Производство
(71)
Производството на Съюза се е увеличило с 5 % в периода от 2007 г. до РПП. По-конкретно то се е увеличило с 19 процентни пункта между 2009 г. и РПП до 30,5 хиляди МТ, след значителен спад с 14 %, отбелязан между 2007 и 2009 г. По-високите равнища на производство са позволили на промишлеността на Съюза да овладее повишението на производствените разходи и са оказали положително въздействие върху цялостната рентабилност на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
29 000
27 500
25 000
30 588
Индекс = 100
100
95
86
105
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(72)
Производственият капацитет на производителите от Съюза е намалял с 2 % през разглеждания период.
(73)
През 2007 г. използването на капацитета е било 63 %, през 2009 г. е спаднало до 56 %, а през РПП е достигнало 68 %. По-ниското равнище на използване на капацитета през 2009 г. е отразило негативното въздействие на кризата. Използването на общия капацитет е нараснало с 8 % по време на разглеждания период, което е допринесло за допълнително намаляване на фиксираните разходи.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
46 000
46 000
45 000
45 000
Индекс = 100
100
100
98
98
Използване на капацитета
63 %
60 %
56 %
68 %
Индекс = 100
100
95
88
108
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
в) Обем на продажбите
(74)
По време на РПП обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза се е увеличил слабо с 1 %. Първо той е намалял с 11 % между 2007 и 2008 г., след което през 2009 г. се е понижил с още 9 %, но в края на разглеждания период е достигнал почти същото равнище като в началото на разглеждания период, което свидетелства за големи колебания, дължащи се основно на икономическата криза през 2008 и 2009 г.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
20 489
18 165
16 709
20 623
Индекс = 100
100
89
82
101
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Пазарен дял
(75)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 7,3 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 76,1 % през 2007 г. на 68,8 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че независимо от нарасналото потребление, през разглеждания период продажбите на промишлеността на Съюза не са могли да се увеличат със същото темпо и са останали сравнително стабилни.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Индекс = 100
100
94
95
90
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат.
д) Растеж
(76)
В периода между 2007 г. и РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е останал стабилен, а пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 10 %. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Заетост
(77)
Равнището на трудова заетост на промишлеността на Съюза е намаляло с 28 % в периода между 2007 г. и РПП. По-конкретно броят на заетите лица е намалял значително от 320 през 2007 и 2008 г. на 280 през 2009 г. и на 230 през РПП. Спадът през 2009 г. отразява положените от редица производители от Съюза усилия за преструктуриране.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
320
320
280
230
Индекс = 100
100
100
88
72
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
ж) Производителност
(78)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 47 %. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило с 5 %, докато равнището на заетостта е спаднало с 28 %, което е знак за повишаване на ефективността на промишлеността на Съюза. Това е особено видно през РПП, когато производството се е увеличило, докато равнището на заетостта е продължило да се понижава, а производителността е била с 48 процентни пункта по-висока в сравнение с 2009 г.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
90
85
89
132
Индекс = 100
100
94
99
147
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
4.3. Данни, свързани с включените в представителната извадка производители от Съюза
з) Фактори, които засягат продажните цени
(79)
Средните годишни продажни цени на производителите, включени в представителната извадка, на несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 8 % между 2007 и 2009 г., но през разглеждания период са отбелязали 6-процентен спад, тъй като през РПП средната годишна продажна цена е достигнала 2 496 EUR/тон спрямо 2 667 EUR/тон през 2007 г. Наличността на калциев тартрат, който се произвежда от винена утайка и представлява 66 % от общите производствени разходи за винена киселина, варира в зависимост от качеството на реколтата от винено грозде. Поради това благоприятните или неблагоприятните климатични условия имат отражение върху цялостното снабдяване с калциев тартрат, което от своя страна оказва отражение върху средните годишни продажни цени. Следва да се отбележи, че 2007 и 2008 г. не са били благоприятни години, що се отнася до реколтата от винено грозде, което впоследствие е довело до повишаване на разходите за суровини и на продажните цени след производствения период (тъй като тук става въпрос за сезонен продукт, последиците се материализират едва няколко месеца след събирането на реколтата). Обратно на това, 2009 г. е била година с добра реколта от винено грозде, поради което средните годишни продажни цени през РПП са били 14 % по-ниски, отколкото през предходната година.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
2 667
2 946
2 881
2 496
Индекс = 100
100
110
108
94
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предходен дъмпинг
(80)
Предвид равнището на дъмпинг, установено по време на настоящото разследване, не бе възможно да се установи пълно възстановяване от предходния дъмпинг и бе счетено, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза. Припомня се, че по време на първоначалното разследване за двамата оказали съдействие китайски производители, на които е било предоставено ТДПИ, бяха установени дъмпингови маржове в размер на 4,7 % и 10,1 %. Дъмпинговият марж за всички други дружества бе 34,9 %. Освен това, както е по-посочено в съображение 7 по-горе, бе открита антидъмпингова процедура, ограничена до един китайски производител износител, Hangzhou Bioking, който не е предмет на мерки, и не може да се изключи възможността посоченият производител износител да е упражнявал дъмпинг. Освен това, както е посочено в съображения 48-54 по-горе, е установена вероятност от продължаване на дъмпинга, основно на базата на наличния производствен свръхкапацитет в Китай и твърде малкия размер на китайския вътрешен пазар. Що се отнася до възстановяването от въздействието на вноса на дъмпингови цени от Китай в миналото, важно е да се припомни, че след налагането на окончателни мерки през януари 2006 г. вносът от Китай, предмет на мерки, е продължил да нараства, както е посочено в съображение 46 по-горе. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
й) Складови наличности
(81)
По време на разглеждания период обемът на складовите наличности е останал стабилен, като е отбелязал слабо повишение в размер от 2 %. По-конкретно през 2008 г. той се е увеличил рязко с 65 % като пряка последица от развитието на продажбите, както е посочено в съображение 74 по-горе. Между 2008 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял, тъй като за същия период продажбите на несвързани клиенти са се увеличили.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
863
1 428
933
879
Индекс = 100
100
165
108
102
Източник: отговори на въпросника.
к) Възнаграждения
(82)
По време на разглеждания период средните разходи за труд са се увеличили с 19 % въпреки усилията, положени от производителите, включени в представителната извадка, за намаляване на разходите за труд, особено по отношение на неквалифицираните работници, което е отразено в намаляването на общата работна ръка, отбелязано в съображение 77 по-горе.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средна заплата (в евро)
28 686
31 871
31 574
34 245
Индекс = 100
100
111
110
119
Източник: отговори на въпросника.
л) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(83)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, се е увеличила с повече от 6 процентни пункта. По-конкретно рентабилността на включените в представителната извадка производители е намаляла с 3,7 процентни пункта в периода между 2007 и 2008 г. до равнище от 7,7 %, което бе счетено за по-ниско от целевата печалба, и през 2009 г. се е повишила, като през РПП е достигнала 17,6 %.
(84)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя е намаляла от 36,4 % през 2007 г. на 21,9 % през 2008 г. През 2009 г. се е повишила до 44,4 %, а през РПП отново се е повишила до 142,9 %. Като цяло по време на разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е следвала положителна тенденция.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Рентабилност на ЕС (процент от нетните продажби)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Индекс = 100
100
67
109
153
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Индекс = 100
100
60
122
393
Източник: отговори на въпросника.
м) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(85)
През 2007 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с положителни стойности, а именно в размер на 4,6 милиона евро. Той е спаднал до 1,8 милиона евро през 2008 г. и се е повишил съществено до края на разглеждания период, като през РПП е достигнал 6,8 милиона евро. Като цяло през разглеждания период паричният поток е бил постоянно положителен.
(86)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се е дължало предимно на факта, че по-голяма част от производителите, включени в извадката, са интегрирани дружества, както е посочено в съображение 58 по-горе.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в евро)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Индекс = 100
100
39
100
145
Източник: отговори на въпросника.
н) Инвестиции
(87)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка производители в производството на сходния продукт са намалели с 23 % между 2007 г. и РПП. По-конкретно те са се повишили с 5 % между 2007 и 2008 г., след което са намалели с 32 процентни пункта през 2009 г. Резкият спад на инвестициите, наблюдаван през 2009 г. и РПП (- 60 процентни пункта), може отчасти да се обясни с факта, че още през разглеждания период разследваните дружества са направили основната част от необходимите им планирани инвестиции.
Таблица 16
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Индекс = 100
100
105
137
77
Източник: отговори на въпросника.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(88)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на промишлеността на Съюза са се повишили. Наблюдаваното повишение, което само по себе си не е съществено, следва обаче да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода между 2007 г. и РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза със 7,3 процентни пункта до 68,8 %.
(89)
Същевременно имащите отношение микроикономически показатели сочат подобрение на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са запазили положителната си тенденция, а паричният поток също е останал положителен през РПП.
(90)
Предвид изложеното по-горе се прави заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Отсъствието като цяло на съществена вреда по време на РПП следва обаче да се разглежда в контекста на други важни показатели за вреда, при които се наблюдава отрицателна тенденция по време на разглеждания период, по-специално продажните цени, загубата на пазарен дял и заетостта. Поради това състоянието на промишлеността на Съюза все още се счита за уязвимо и в някои отношения - твърде далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се е била напълно възстановила от вредата, установена по време на първоначалното разследване.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(91)
Както е посочено в съображения 48-52 по-горе, производителите износители от Китай разполагат със значителен неизползван капацитет и с ясен потенциал за съществено повишаване на обема на своя износ за пазара на Съюза, в това число и за пренасочване на износа, предназначен за други пазари.
(92)
Експортните цени CIF на винена киселина за Съюза, практикувани от китайските износители, които понастоящем са предмет на мерки, са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през РПП и за отделните видове на продукта са подбивали цените с 32,6 %.
(93)
Анализът на китайския износ (12) на винена киселина за останалата част от света след РПП показа, че обемът на износа съществено е намалял от 10 862 MT през РПП до 8 118 MT в края на юли 2011 г. (- 25 %). Това понижение на обема на китайския износ за други пазари с 2 744 тона би могло да създаде допълнителен поток китайски износ за пазара на Съюза.
(94)
Като се вземат предвид съществуващият неизползван капацитет за производство на винена киселина в Китай и привлекателността на пазара на Съюза, както е посочено по-горе, износителите от Китай по всяка вероятност ще се опитат да повишат своя пазарен дял в Съюза, което ще нанесе съществена вреда на промишлеността на Съюза. Следователно в отсъствието на антидъмпингови мита върху вноса на винена киселина с произход от Китай всеки увеличен обем на дъмпингов внос от Китай би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл съществена вреда.
(95)
Както е посочено в съображение 79, условията, свързани с климатичните особености/реколтата, също оказват отражение върху цялостното финансово състояние на промишлеността на Съюза. Припомня се, че винената киселина, използвана също от производителите на вино, може да бъде получена или като вторичен продукт при производството на вино, или чрез химически синтез от нефтохимични съединения или свързани с въглищата съединения, например бензен, какъвто е случаят с китайските износители.
(96)
В резултат на това следва да се отбележи, че за производствения обем на китайското производство не съществуват значителни ограничения поради синтетичните методи на производство, за разлика от производителите от промишлеността на Съюза, които използват природни суровини - винена утайка.
(97)
Предвид това, че рентабилността на промишлеността на Съюза зависи отчасти от климатичните условия, изглежда, че добрата рентабилност, постигната през РПП, не може да се счита за дълготрайна. Действително, дори по време на разглеждания период промишлеността на Съюза не винаги е била в състояние да достигне целевата си печалба от 8 %. Освен това през шестте месеца след края на РПП рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала значително до около 3 %, с което промишлеността отново се е оказала в уязвима позиция.
2. Заключение относно вероятността от повтаряне на вредата
(98)
Въз основа на това се прави заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до увеличаване на дъмпинговия износ с произход от Китай, което ще доведе до намаляване на цените на промишлеността на Съюза и ще влоши икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Поради това се стига до заключението, че отмяната на мерките срещу Китай по всяка вероятност би довело до повторно нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(99)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на Китай не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(100)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(101)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките по отношение на вноса с произход от Съюза противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(102)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност като цяло. Това се потвърждава и от положителното развитие на икономическото ѝ състояние, наблюдавано по време на разглеждания период, дължащо се отчасти на усилията ѝ за преструктуриране и на действащите мерки. По-конкретно по време на разглеждания период промишлеността на Съюза е подобрила структурата на разходите си, състоянието на печалбата си и производствения си обем.
(103)
Логично е да се очаква, че запазването на мерките ще продължи да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза. Ако мерките по отношение на вноса с произход от Китай не бъдат запазени, вероятно е промишлеността на Съюза отново да понесе съществена вреда от значителния по обем дъмпингов внос от Китай, което ще доведе до сериозно влошаване на финансовото ѝ състояние. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на който промишлеността на Съюза не би могла да се противопостави. Поради това запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(104)
Съответно се прави заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки по отношение на Китай несъмнено е в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на вносителите
(105)
Припомня се, че при първоначалните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки няма да бъде значително. Нито един търговец/вносител не оказа съдействие при разследването. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
4. Интерес на ползвателите
(106)
Винената киселина се използва основно в лозаро-винарската и хранителната промишленост като добавка в напитки и храни и в строителната промишленост - като стабилизатор при производството на гипс.
(107)
По време на настоящото разследване бе осъществен контакт с всички известни ползватели.
(108)
Ползвателите от строителната промишленост не оказаха съдействие. Както бе установено по време на първоначалното разследване, когато бъде използвана, винената киселина представлява по-малко от 2 % от разходите за гипсови продукти. Поради това се стигна до заключението, че запазването на мерките би имало само незначително отражение върху разходите и конкурентната позиция на строителната промишленост.
(109)
Двамата големи вносители/ползватели от хранителния сектор оказаха пълно съдействие в рамките на процедурата. Установено бе, че двете дружества са отбелязали печалба както по отношение на техните продуктови линии, използващи разглеждания продукт, така и по отношение на една от суровините. Освен това продуктите, произведени на базата на разглеждания продукт, са представлявали само малък процент от общия им оборот. Поради това може да се направи заключението, че продължаването на мерките не би засегнало неоправдано ползвателите в хранителната промишленост. Освен това тези ползватели са разполагали с твърде разнообразни източници за снабдяване с разглеждания продукт.
5. Заключение за интереса на Съюза
(110)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(111)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Китай. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(112)
Един ползвател от строителния сектор заяви, че удължаването на действащите мерки би довело до недостиг на разглеждания продукт, би увеличило неговите производствени разходи, а оттам - би повишило цените на крайните продукти. Не бе предоставено доказателство в подкрепа на това твърдение. Поради липсата на обосновка на твърдението и на съдействие от страна на ползвателите от строителния сектор тези твърдения не можаха да бъдат проверени.
(113)
Двамата ползватели от хранителния сектор, които оказаха съдействие при разследването, заявиха, че отражението, което оказва продължаването на мерките върху хранителната промишленост, не е било взето предвид в достатъчна степен и един от тях поиска изслушване със служителя по изслушванията.
(114)
По време на изслушването ползвателят не възрази на заключението, че като цяло продължаването на мерките не би се отразило негативно на рентабилността на дружеството, но заяви, че според него отражението върху рентабилността на конкретната производствена линия, която използва разглеждания продукт и представлява само малък процент от общия оборот, би било значително. Той заяви също така, че след разследвания период в рамките на преразглеждането цените на винената киселина на вътрешния пазар значително са се повишили и че тези равнища на цените отново значително ще понижат неговата рентабилност. Въпреки това ползвателят не отрече, че повишението на цените е било в резултат на липсата на доставка на суровината на пазара на Съюза, чието равнище редовно е варирало в зависимост от реколтата от винено грозде, и следователно не може да се счита за дълготрайно, нито пък за причинено от действащите антидъмпингови мерки.
(115)
По време на изслушването с екипа по разследването другият оказал съдействие ползвател също се противопостави на удължаването на мерките, като изтъкна сходни доводи. Поради това тези доводи също бяха отхвърлени (вж. предходното съображение).
(116)
Един оказал съдействие китайски производител износител заяви, че промишлеността на Съюза не може да продължи да се счита за уязвима, че основният фактор, който оказва отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, е тясно свързан с климатичните условия и че поради това е против продължаването на мерките. Тези твърдения не бяха подкрепени от доказателства и поради това не можаха да бъдат приети. Освен това тяхното естество не доведе до промяна на констатациите по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
И на последно място, с оглед на данните за рентабилността по време на разглеждания период, промишлеността на Съюза доказа, че закриването на единствения френски производител в средата на 2008 г. е довело в краткосрочен план до намаляване на количеството на разглеждания продукт на вътрешния пазар, а оттам и до временно повишаване на продажните цени и съответно до повишаване на рентабилността. Промишлеността на Съюза заяви, че при тези обстоятелства промените в никакъв случай не биха могли да бъдат считани за дълготрайни. Поради това констатациите относно състоянието на промишлеността на Съюза остават непроменени.
(118)
Накратко, след като всички коментари, направени след разгласяването на заключенията от разследването на заинтересованите страни, бяха взети предвид, се прецени, че нито един от тях не е от такова естество, че да промени заключенията, получени по време на разследването.
(119)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на винена киселина с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на винена киселина, с изключение на „D“ винена киселина с отрицателна оптична ротация от най-малко 12,0 градуса, измерена във воден разтвор в съответствие с метода, описан в Европейската фармакопея, класифицирана понастоящем под код по КН ex 2918 12 00 (код по ТАРИК 2918120090), с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Китайска народна република
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Китайска народна република
4,7 %
A689
Всички други дружества (с изключение на Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Китайска народна република - допълнителен код по ТАРИК A687)
34,9 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 април 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 349/2012,
16. aprill 2012,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 130/2006 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0 % - 34,9 %. Tuletatakse meelde, et Hiina eksportiva tootja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (edaspidi „Hangzhou Bioking”) toodetud viinhappe suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 0 %, samas kui muude Hiina eksportivate tootjate suhtes kehtestatud tollimaks oli 4,7 % - 34,9 %.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel algatatud läbivaatamist muudeti 22. veebruaril 2008 nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008 (3) eespool nimetatud meetmete ulatust.
(3)
16. aprillil 2012 pärast Hangzhou Biokingi suhtes kehtivate meetmete läbivaatamise algatamist määruse (EÜ) nr 1515/2001 artikli 2 lõike 3 põhjal lähtuvalt WTO apellatsioonikogu aruandest „Mehhiko - lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile” (4), mille punktides 305 ja 306 leiti, et eksportiv tootja, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei avastatud, tuleb välja jätta sellise uurimise tulemusel kehtestatud lõpliku meetme kohaldamisalast ning et tema suhtes ei saa algatada läbivaatamist, mis on seotud administratiivsete ja muutunud asjaoludega, muutis nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2012 (5) abil Hangzhou Biokingi suhtes kehtivaid meetmeid.
(4)
Uurimist, mis viis esialgse määrusega ettenähtud meetmete kehtestamiseni asjaomastes riikides, nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(5)
Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (6), sai komisjon 27. oktoobril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid järgmised tootjad (edaspidi „taotluse esitajad”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. ja Comercial Química Sarasa SL, kes toodavad olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu viinhappe kogutoodangust.
(6)
Taotlus põhines väitel, et Hiinast pärit viinhappe impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(7)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 26. jaanuaril 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Paralleelsed menetlused
(8)
Samuti teatas komisjon 29. juulil 2011 dumpinguvastase menetluse algatamisest (8) vastavalt artiklile 5 Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou Bioking).
(9)
Samal päeval teatas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest (9), mis piirdus dumpingu uurimisega kahe eksportiva Hiina tootja, nimelt Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, puhul.
5. Uurimine
5.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(10)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
5.2. Uurimisega seotud isikud
(11)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele.
(12)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(13)
Arvestades uurimisega seotud Hiina eksportivate tootjate, liidu sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(14)
Saadud vastustest lähtuvalt otsustati liidu tootjate puhul moodustada valim. Ükski liidu sõltumatu importija uurimise raames koostööd ei teinud. Mis puutub Hiina eksportivatesse tootjatesse, näitas neist vaid kaks üles valmidust uurimise raames koostööd teha. Seega otsustati, et eksportivate tootjate osas ei ole väljavõtteline uuring vajalik.
(15)
Kuus liidu tootjat esitas algatamisteates nõutud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Nendelt liidu tootjatelt saadud teabe alusel võttis komisjon valimisse neli liidu tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote liidusisese müügimahu suhtes liidu tootmisharu mõistes tüüpilised. Kõnealuste tootjate müügimaht kokku moodustas 61 % liidu turu müügimahust.
(16)
Küsimustike vastused saadi neilt neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kahelt liidu kasutajalt ja kahelt Hiina eksportivalt tootjalt. Lisaks esitas kaks koostööd teinud liidu tootjat kahju analüüsimiseks nõutud üldandmed.
(17)
Hangzhou Biokingi eksport, kelle individuaalne dumpingumarginaal oli esialgses uurimises null, jäeti välja nii dumpingu- kui ka kahjuanalüüsist, võttes sealhulgas arvesse dumpingu jätkumise ja dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust. Seetõttu põhines käesoleva läbivaatamise analüüs vaatlusaluse toote ekspordil Hiinast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jättes välja Hangzhou Biokingi ekspordi, ning käesolevas määruses nimetatakse seda „ekspordiks, mille suhtes on kohaldatud meetmeid”.
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse suhtes ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
Liidu tootjad:
-
Comercial Química Sarasa SL;
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
-
Distillerie Mazzari SpA;
-
Distillerie Bonollo SpA.;
b)
Hiina eksportivad tootjad:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
Kasutajad:
-
Danisco A/S;
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
Võrdlusriigi tootja:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(19)
Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 150/2008, millega muudeti esialgses määruses sätestatud meetmete kohaldamisala, nagu eespool selgitatud. Vaatlusalune toode on Hiinast pärit viinhape (v.a tüübi D-(-)viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(20)
Läbivaatamisega seotud uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud vaatlusalune toode ja eksportivate tootjate toodetud ning omamaistel turgudel müüdud tooted ja liidu tootmisharu toodetud ning liidu turul müüdud tooted (edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(21)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu tõenäoline jätkumine või kordumine.
(22)
Nagu märgitud põhjenduses 13, võttes arvesse käesoleva läbivaatamisega seotud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Kahekümne teadaoleva eksportiva tootja seast teatas endast vaid kaks äriühingut, kellest mõlemad said kasu turumajanduslikust kohtlemisest ja nõustusid koostööd tegema. Need kaks äriühingut hõlmavad suurema osa vaatlusaluse toote impordist Hiinast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, välja arvatud äriühingu Hangzhou Bioking eksport, kelle individuaalne dumpingumarginaal esialgses uurimises oli null.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriik
(23)
Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks sobiva kolmanda turumajandusriigi (edaspidi „võrdlusriik”) hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.
(24)
Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigina Argentinat. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi selle valiku sobivuse kohta.
(25)
Üks viinhappe tööstuslik tarbija tõi esile mõned piirangud seoses Argentina valimisega võrdlusturuks, väites, et kõnealune riik ei peaks normaalväärtuse määramisel olema ainus võrdlusalus. Asjaomane isik tõi eelkõige esile väidetavad erinevused Hiina ja Argentina tootmisprotsesside vahel, aastase toodangu vähese koguse võrreldes maailma toodanguga ning vahetuskursside kõikumise. Kuid ühtegi neist väidetest dokumentidega ei tõendatud.
(26)
Pealegi uuriti juba esialgse uurimise raames põhjalikult Argentina ja Hiina erinevaid tootmisprotsesse ning selle mõju vaatlusaluse toote omahinna kalkulatsioonile ja väärtuse määramisele ning järeldati, et see ei muuda sarnaseks peetavate toodete võrreldavust. Kuna tööstusliku tarbija väidetes ei olnud midagi uut ja ta oma väiteid ei tõestanud, siis lükati see väide tagasi. Käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused kinnitavad seega esialgse uurimise järeldusi, et tootmisprotsessi erinevused ei mõjuta toodete võrreldavust.
(27)
Argentina aastase toodangu vähesus võrreldes maailma viinhappetoodanguga ei ole asjakohane argument olukorras, kus hinnatakse, kas konkreetne turg on sobiv normaalväärtuse määramiseks võrdlusturul. Uurimine kinnitas tõepoolest, et Argentina on avatud ja konkurentsivõimeline turg, kus on vähemalt kaks ettevõtjat. Sellest tulenevalt lükatakse kõnealune väide tagasi.
(28)
Väidet vahetuskursi märkimisväärse kõikumise kohta piirkondade vahel ei tõestatud. Lisaks ei märgatud kohapealses uurimises ühtegi asjaolu, mis oleks viidanud piirkondadevahelistele vahetuskursi moonutustele. Sellest tulenevalt lükatakse ka see väide tagasi.
(29)
Seetõttu, nii nagu esialgses uurimiseski, tehti järeldus, et Argentina on sobiv võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.
(30)
Võeti ühendust kahe teadaoleva Argentina äriühinguga, kuid ainult üks neist nõustus tegema koostööd, vastama küsimustikule ja võtma vastu kontrollkäiku. Selle äriühingu andmeid kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel.
2.2. Normaalväärtus
(31)
Kahe äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks nende esitatud andmete alusel. Vastavalt algmääruse artiklile 2 uuris komisjon, kas viinhappe müük sõltumatutele klientidele siseturul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % või enam vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust.
(32)
Ühe äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult, kuna selle äriühingu müük siseturul ei olnud piisav, et pidada seda tüüpiliseks, nii nagu on selgitatud põhjenduses 31. Seetõttu lähtuti normaalväärtuse kindlaksmääramisel selle äriühingu tootmiskuludest, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaisest müügist saadud kasum.
(33)
Teise äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal, kuna tema omamaine müük oli tüüpiline ja see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus.
(34)
Äriühingute puhul, kellele esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud teabe põhjal.
(35)
Seetõttu hinnati ka võrdlusriigis toimunud müüki siseturul sõltumatutele klientidele algmääruse artiklis 2 määratletud kriteeriumide alusel. Komisjon suutis tõestada, et selline müük toimus piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus ning seega võis seda kasutada normaalväärtuse määramiseks äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
2.3. Ekspordihind
(36)
Koostööd teinud eksportivate tootjate kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
(37)
Kõigi teiste Hiina tootjate ekspordihinna arvutamiseks saadi teavet artikli 14 lõike 6 andmebaasist kättesaadavaks tehtud impordistatistikast.
2.4. Võrdlus
(38)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.
(39)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.
(40)
Selleks, et õiglaselt võrrelda võrdlusriigi normaalväärtust tehasest hankimise tasandil ja põhjenduses 37 nimetatud ekspordihinda, kohandati CIF-ekspordihinnad tehasest hankimise tasandile, kasutades kontrollkäikudel kogutud andmeid.
2.5. Dumpingumarginaal
(41)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.
(42)
Sellest võrdlusest selgus, et koostööd teinud eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, jätkasid dumpinguhinnaga müüki, kuigi sellise müügi tase oli veidi madalam.
(43)
Arvutatud jääktollimaks näitas märkimisväärset dumpingut, mis oli suurem isegi esialgsel uurimisel leitud dumpingust.
3. Dumpingu jätkumise tõenäosus
(44)
Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.
(45)
Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsust.
3.1. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(46)
Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2006. aasta jaanuaris suurenes dumpinguhinnaga impordi kogus Hiinast, tõustes 3 034 tonnilt 2007. aastal 3 649 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab umbes 20-protsendilist tõusu. Paralleelselt suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti, s.o 12,6 protsendilt 2007. aastal 13,5 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(47)
Samal ajal jäid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad suhteliselt stabiilseks, tõustes 12,6 % 2007. ja 2008. aasta vahel, millele järgnes pidev langus 2009. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jõudes selle lõpupoole 2007. aastal saavutatud tasemele.
3.2. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas
(48)
Erinevad avalikult kättesaadavad teabeallikad (10) viitavad sellele, et Hiina viinhappe tootmise koguvõimsus ületab suuresti nõudluse Hiina siseturul.
(49)
Uurimise käigus kohapeal kogutud teabe ja turu-uuringute alusel hinnatakse tootmise koguvõimsust Hiinas umbes 25 000 tonnile (11). Võrreldes Hiinas olemasoleva võimsusega on Hiina turg hinnanguliselt 5 000 tonnise tarbimise juures väike.
(50)
Lisaks on selgeid tõendeid selle kohta, et Hiina tootmisvõimsus on isegi suurem kui 25 000 tonni. Võrreldes esialgse uurimisperioodi andmeid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmetega, on näha, et kahe koostööd teinud Hiina eksportiva tootja koguvõimsus kasvas üle 200 %. Sellele vastav vaba tootmisvõimsus oli umbes 20 % kogu tootmisvõimsusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(51)
Lisaks on põhjenduses 48 nimetatud aruannete väljavõtetest saadud teabest ja avalikult kättesaadavast teabest näha, et 2007. aastal asutati vähemalt kaks uut viinhappe tootjat.
(52)
Seetõttu on selge, et Hiina tootmisvõimsus on ebaproportsionaalne omamaise tarbimisega võrreldes, mis kinnitab, et Hiina tootjatel on selge vajadus tugevdada oma positsioone eksporditurgudel.
3.3. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus
(53)
Koostööd teinud Hiina äriühingutest kogutud teabe kohaselt on hind kolmandatesse riikidesse müügil kooskõlas nende hindadega, mida nad said liidu turul. Nagu eespool märgitud, on Hiina turul oluline tootmise ülevõimsus, mis tähendab, et eksisteerib loomulik vajadus leida alternatiivseid turge, kuhu see liigne tootmisvõimsus suunata.
(54)
Liidu turg on maailma suurim turg, ulatudes ligi 40 protsendini maailma viinhappetarbimisest, ning see kasvab veelgi, nagu märgitakse põhjenduses 60. Uurimise käigus kogutud teabe alusel on samuti selge, et Hiina äriühingud on näidanud üles suurt huvi oma kohaloleku laiendamise suhtes maailma suurimal turul ning märkimisväärse turuosa säilitamise suhtes liidu turul.
4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(55)
Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et märkimisväärne kogus Hiina impordist toimub siiani dumpinguhindadega ja et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline. Arvestades Hiina potentsiaalset vaba tootmisvõimsust, sealhulgas kaht Hiina turule ilmunud uut tootjat, ja tõsiasja, et liidu turg on maailma suurim atraktiivse hinnatasemega turg, võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral suurendavad Hiina eksportijad tõenäoliselt veelgi dumpinguhindadega eksporti liitu.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(56)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Neist üheksast tootjast kuus tegi uurimise raames igakülgset koostööd, esitas valimisse kaasamise ankeedid ja taotles valimisse kaasamist. Selgus, et nende kuue tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 73 %. Nagu märgitud põhjenduses 57, nimetatakse neid üheksat läbivaatamistaotluses andmeid esitanud tootjat edaspidi „liidu tootmisharuks” algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(57)
Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning ülejäänud kolme liidu tootja puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (keskmised ühikuhinnad, varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
(58)
Tuleb märkida, et liidu viinhappe turul on suhteliselt vähe tootjaid, kes on peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad ning asuvad Itaalias ja Hispaanias. Välja arvatud üks Hispaanias asuv tootja, kes toodab ainult viinhapet, on kõik teised tootjad vertikaalselt integreeritud ning nende peamine tegevus on veinisettest alkoholi tootmine, mille puhul viinhape on kõrvalprodukt.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Tarbimine liidu turul
(59)
Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, Hiina ekspordiandmebaas ja Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.
(60)
Viinhappe tarbimine liidus suurenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. Üksikasjalikumalt vaadates langes ilmne nõudlus 2007. aastast 2009. aastani 15 %. Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis liidu tarbimine 29 964 tonnini, mis oli märkimisväärne tõus (26 protsendipunkti) võrreldes eelneva aastaga. Selline tarbimise tõus on selgitatav viinhappe suure hinnapaindlikkusega. Kui viinhappe hind on madal, nagu see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, siis saab seda kasutada lisaotstarbel, näiteks muude keemiatoodetest toorainete nagu sidrunhappe ja õunhappe asendamiseks. Sellest tuleneb ka liidu kogutarbimise kasv.
Tabel 1
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi kogutarbimine (tonnides)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeks
100
94
85
111
Allikas: küsimustike vastused, Hiina ekspordiandmebaas, Eurostat
2. Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
2.1. Maht ja turuosa
(61)
Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordi maht liitu kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 45 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutas impordi maht 8 495 tonni, mis vastas 28,4 % turuosale.
(62)
Dumpinguvastaste meetmetega piiratud Hiina eksportijate viinhappe impordimaht liitu suurenes läbivaatamisega seotud vaatlusalusel perioodil 20 % ja ulatus 3 649 tonnini, mis vastas 12,2 % turuosale, tõustes selleni 11,3 protsendilt vaatlualuse perioodi alguses. Ülejäänud import, 4 846 tonni, tuli Hiina eksportijatelt, kelle suhtes ei olnud kohaldatud meetmeid, ning kes samuti suurendasid oma osa kogu Hiina impordis liitu vaatlusalusel perioodil (+ 9 protsendipunkti).
Tabel 2
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Meetmetega piiratud Hiina impordi maht (tonnides)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeks = 100
100
100
97
120
Meetmetega piiratud Hiina impordi turuosa (tonnides)
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeks = 100
100
106
113
107
2.2. Hinnad ja hinna allalöömine
(63)
Järgmine tabel näitab Hiinast pärit meetmetega piiratud impordi keskmist CIF-hinda ELi piiril ja liidu tootmisharu asjaomast keskmist müügihinda.
Tabel 3
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Meetmetega piiratud Hiina impordi hind (eurodes tonni kohta)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeks = 100
100
112
107
99
Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 andmebaas
(64)
Meetmetega piiratud Hiina ekspordi keskmine ühiku müügihind CIF-tasemel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 1 819 eurot tonni kohta, mis tähendas 20-protsendilist hinnatõusu vaatlusalusel perioodil.
(65)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul müüdud viinhappe hinna puhul võrreldi liidu tootmisharu toodetud ja müüdud viinhappe hinda ning meetmetega piiratud Hiina impordi hinda. Liidu tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, st arvati maha veokulud ELis ning allahindlused ja soodustused. Neid hindu võrreldi eespool esitatud Hiina eksportivate tootjate müügihindadega ilma allahindlusteta ja vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse tollivormistuskulusid ja impordijärgseid kulusid. Liidu kaalutud keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 2 496 eurot/tonn.
(66)
Hinnavõrdlus tooteliikide kaupa näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi meetmetega piiratud vaatlusaluse toote Hiina importi liidus hinnaga, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla (32,6 %).
3. Import muudest kolmandatest riikidest
(67)
Järgmine tabel näitab muudest kolmandatest pärit riikidest impordi arengut vaatlusalusel perioodil selle mahu ja turuosa suhtes ning selle keskmist hinda.
Tabel 4
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
590
135
156
845
Indeks = 100
100
23
26
143
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeks = 100
100
24
31
129
Impordihind (eurodes tonni kohta)
2 503
2 874
2 300
2 413
Allikas: Eurostat, artikli 14 lõike 6 andmebaas
(68)
Muudest kolmandatest riikidest pärit viinhappe ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 43 % ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 845 tonnini. Kõnealuse impordi hinnad on suhteliselt kõrged - märkimisväärselt kõrgemad vastavatest Hiina hindadest ja ainult veidi madalamad liidu tootmisharu keskmisest hinnatasemest. Siiski võib muudest kolmandatest riikidest pärit eksporti pidada marginaalseks, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa vaid 2,8 %, kuigi vaatlusaluse perioodi lõpus tõusis turuosa protsent järsult.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(69)
Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.
4.1. Sissejuhatavad märkused
(70)
Arvestades, et kahjuanalüüsi jaoks kasutati liidu tootmisharu puhul väljavõttelist uuringut, määrati kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil, nagu märgitud põhjenduses 57.
4.2. Makromajanduslikud elemendid
a) Tootmine
(71)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 5 %. Täpsemalt suurenes see 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 19 protsendipunkti kuni umbes 30,5 tuhande tonnini, millele järgnes 2007. ja 2009. aasta vahel 14-protsendiline järsk langus. Suurenenud tootmine võimaldas liidu tootmisharul tõrjuda tootmiskulude kasvu ja avaldas liidu tootmisharu üldisele kasumlikkusele positiivset mõju.
Tabel 5
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeks = 100
100
95
86
105
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(72)
Liidu tootjate tootmisvõimsus langes vaatlusalusel perioodil 2 %.
(73)
Tootmisvõimsuse rakendamise määr oli 2007. aastal 63 % ja see langes 2009. aastal 56 protsendini ning tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 protsendini. Madalam rakendamise määr 2009. aastal peegeldab majanduskriisi negatiivset mõju. Kogu tootmisvõimsuse rakendamise määr tõusis vaatlusalusel perioodil 8 %, mis aitas veelgi kaasa püsikulude vähendamisele.
Tabel 6
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeks = 100
100
100
98
98
Tootmisvõimsuse rakendamine
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeks = 100
100
95
88
108
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
c) Müügimaht
(74)
Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil 1 % võrra. Kõigepealt vähenes see 2007. ja 2008. aasta vahel 11 % võrra, millele järgnes edasine 9-protsendiline langus 2009. aastal ning vaatlusaluse perioodil lõpul jõudis müügimaht peaaegu samale tasemele, mis oli vaatlusaluse perioodi algul. Suured kõikumised olid peamiselt põhjustatud 2008. ja 2009. aasta majanduskriisist.
Tabel 7
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeks = 100
100
89
82
101
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
d) Turuosa
(75)
Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 7,3 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 76,1 protsendilt 2007. aastal 68,8 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise kasvust hoolimata ei suutnud liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil samas tempos kasvada.
Tabel 8
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootjate turuosa
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeks = 100
100
94
95
90
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed
e) Kasv
(76)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 % võrra, jäi liidu tootjate müügimaht liidu turul stabiilseks ja liidu tootmisharu turuosa langes 10 % võrra. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.
f) Tööhõive
(77)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 28 %. Täpsemalt vähenes töötajate arv 320-lt inimeselt 2007. ja 2008. aastal 280 inimeseni 2009. aastal ning 230 inimeseni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2009. aastal on seotud mitme liidu tootja ümberkorraldusmeetmetega.
Tabel 9
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (inimest)
320
320
280
230
Indeks = 100
100
100
88
72
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
g) Tootlikkus
(78)
Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 47 % võrra. Tootmine suurenes seega 5 % võrra, samas kui tööhõive tase vähenes 28 % võrra, mis omakorda näitab liidu tootmisharu tõhususe suurenemist. See oli eelkõige nähtav läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil tootmine suurenes, samas kui tööhõive tase langes jätkuvalt ja tootlikkus oli 48 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.
Tabel 10
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
90
85
89
132
Indeks = 100
100
94
99
147
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
4.3. Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(79)
Valimisse kaasatud tootjate aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele kasvasid 2007. ja 2009. aasta vahel 8 % võrra, kuid vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 % võrra, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes aastane keskmine müügihind 2 496 euroni/tonn 2007. aasta tasemelt, mis oli 2 667 eurot/tonn. Veinisettest toodetava kaltsiumtartraadi kättesaadavus, mis moodustab 66 % viinhappe tootmise kogukuludest, sõltub veiniviinamarjade saagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikutingimused kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ning see omakorda mõjutab aastaseid keskmisi müügihindu. Tuleb märkida, et 2007. ja 2008. aasta ei olnud veiniviinamarjade saagikuse poolest head aastad ning selle tagajärjel tõusis pärast tootmisperioodi toorainete hind ja müügihind (kuna see on hooajaline toode, siis avaldub mõju alles mitu kuud pärast saagikoristust). 2009. aasta aga oli seevastu hea veiniviinamarjade saagikuse aasta ja seetõttu olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aasta keskmised müügihinnad eelneva aastaga võrreldes 14 % madalamad.
Tabel 11
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeks = 100
100
110
108
94
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
i) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(80)
Võttes arvesse käesolevas uurimises kindlaks tehtud dumpingu taset, ei olnud võimalik kindlaks määrata varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. Tuleb märkida, et esialgses uurimises määrati kahe koostööd teinud turumajandusliku kohtlemise osaks saanud Hiina tootja dumpingumarginaalideks vastavalt 4,7 % ja 10,1 %. Kõigi teiste äriühingute dumpingumarginaal on 34,9 %. Pealegi, nagu märgiti põhjenduses 7, alustati ühe Hiina eksportiva tootja Hangzhou Biokingi (kelle suhtes praegu meetmeid ei kohaldata) suhtes dumpinguvastast menetlust ja ei saa välistada, et uurimise tulemusel võib selguda, et see eksportiv tootja müüb dumpinguhinnaga. Lisaks, nagu märgitud põhjendustes 48-54, tõestati dumpingu jätkumise tõenäosus peamiselt Hiina üleliigse tootmisvõimsuse ja Hiina siseturu suhtelise väiksuse alusel. Seoses toibumisega varasemast dumpinguga impordist on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2006. aasta jaanuaris, jätkas meetmetega piiratud Hiina import kasvu, nagu märgitud põhjenduses 46. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
j) Varud
(81)
Varude maht jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, kasvades vähesel määral (2 %). Täpsemalt väljendudes kasvas varude maht järsult 65 % võrra 2008. aastal müügi arengu otsese tagajärjena, nagu mainitud põhjenduses 74. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel varude maht kahanes, sest müük sõltumatutele isikutele samal ajavahemikul kasvas.
Tabel 12
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
863
1 428
933
879
Indeks = 100
100
165
108
102
Allikas: küsimustike vastused
k) Töötasud
(82)
Keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil 19 % võrra hoolimata valimisse kaasatud tootjate püüdlustest tööjõukulusid vähendada, eelkõige lihttööliste osas; seda kajastab ka põhjenduses 77 märgitud üldise tööjõu vähenemine.
Tabel 13
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine töötasu (eurodes)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeks = 100
100
111
110
119
Allikas: küsimustike vastused
l) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(83)
Vaatlusalusel perioodil kasvas valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) enam kui 6 protsendipunkti võrra. Täpsemalt langes valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus 3,7 protsendipunkti võrra 2007. ja 2008. aasta vahel 7,7-protsendilisele tasemele, mis jäi kavandatud kasumlikkuse tasemest allapoole. 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel saavutati 17,6-protsendiline kasumlikkuse tase.
(84)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. Investeeringutasuvuse tase langes 2007. aasta 36,4 protsendilt 21,9 protsendini 2008. aastal. 2009. aastal tõusis see 44,4 protsendini ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis taas 142,9 protsendini. Kokkuvõttes oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt väga positiivne.
Tabel 14
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeks = 100
100
67
109
153
Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indeks = 100
100
60
122
393
Allikas: küsimustike vastused
m) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(85)
Äritegevuse puhaskäive oli positiivne (4,6 miljonit eurot 2007. aastal). 2008. aastal langes see 1,8 miljoni euroni ja tõusis märkimisväärselt kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,8 miljoni euro tasemeni. Kokkuvõttes on rahavood olnud vaatlusalusel perioodil püsivalt positiivsed.
(86)
Miski ei viidanud sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; peamiselt on selle põhjuseks asjaolu, et enamik valimisse kaasatud tootjaid tegutseb integreeritud äriühingute vormis, nagu märgitud põhjenduses 58.
Tabel 15
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavood (eurodes)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeks = 100
100
39
100
145
Allikas: küsimustike vastused
n) Investeeringud
(87)
Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 23 % võrra 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Täpsemalt kasvas investeerimine 5 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel ning seejärel veelgi enam - 32 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Sellist järsku investeeringute vähenemist 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel (- 60 protsendipunkti) võib osaliselt seletada asjaoluga, et uuritud äriühingud olid vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised investeeringud.
Tabel 16
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeks = 100
100
105
137
77
Allikas: küsimustike vastused
5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(88)
Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük kasvasid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune kasv ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 7,3 protsendipunkti võrra kuni 68,8 % tasemeni.
(89)
Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes. Kasumlikkus ja investeeringutasuvus jäid positiivseks ning ka rahavood olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt positiivsed.
(90)
Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Olulise kahju puudumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleks aga vaadelda silmas pidades muid tähtsaid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas arenenud kahjunäitajaid, eelkõige müügihindu, turuosa kaotust ja tööhõivet. Seetõttu jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja mõnes osas veel kaugel tasemetest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(91)
Vastavalt põhjendustes 48-52 esitatud järeldustele on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada tunduvalt liidu turule suunatud ekspordi mahtu, sealhulgas suunata eksport ümber muudelt turgudelt.
(92)
Viinhappe CIF-ekspordihinnad, mida Hiina eksportijad liitu eksportimisel küsisid ja mis on praegu meetmetega piiratud, olid tunduvalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja tooteliikide kaupa oli liidu hindade allalöömine 32,6 %.
(93)
Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel mujale maailma suunatud Hiina viinhappe ekspordi analüüs (12) näitab, et müügimaht vähenes märkimisväärselt - 10 862 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 118 tonnini 2011. aasta juuli lõpus (- 25 %). Selline muudele turgudele suunatud Hiina ekspordi mahu vähenemine 2 744 tonni võrra võib tekitada Hiinast pärit täiendava ekspordivoo liidu turule.
(94)
Arvestades viinhappe tootmiseks vajalikku vaba võimsust Hiinas koos liidu turu atraktiivsusega, nagu eespool märgitud, üritavad Hiina eksportijad tõenäoliselt oma turuosa liidus suurendada, tekitades liidu tootmisharule nii olulist kahju. Seega juhul, kui Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks olulist kahju.
(95)
Nagu märgitud põhjenduses 79, on ilmastiku ja viinamarjasaagiga seotud tingimustel liidu tootmisharu üldises rahalises olukorras teatud roll. Tuletatakse meelde, et viinhapet, mida kasutavad ka veinitootjad, on võimalik saada kas veinitootmise kõrvalsaadustest või (Hiina eksportijate puhul) keemilise sünteesi teel naftakeemilistest või söega seotud ühenditest nagu benseen.
(96)
Järelikult tuleks märkida, et Hiina toodangu tootmismahtudel ei ole tema sünteetilisi tootmismeetodeid arvestades erilisi piiranguid vastupidiselt liidu tootmisharu tootjatele, kes kasutavad looduslikke tooraineid - veinisetteid.
(97)
Tulenevalt sellest, et liidu tootmisharu kasumlikkus sõltub osaliselt ilmastikutingimustest, ilmneb, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud kõrget kasumlikkust ei saa pidada püsivaks. Tõepoolest - ka vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu tootmisharu pidevalt saavutada kavandatud kasumlikkuse taset, mis oli 8 %. Peale selle langes liidu tootmisharu kasumlikkuse tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsel kuue kuu pikkusel ajavahemikul tunduvalt, ligikaudu 3 protsendini, mistõttu liidu tootmisharu sattus taas ebakindlasse olukorda.
2. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta
(98)
Kõike eelnevat arvesse võttes järeldatakse, et meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega Hiinast pärit dumpinguhinnaga ekspordi kasvu, mis avaldaks otsest survet liidu tootmisharu hindadele ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seetõttu järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete tühistamine põhjustaks tõenäoliselt liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(99)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas Hiina suhtes kehtestatud olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(100)
Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(101)
Sellest tulenevalt uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid
(102)
Liidu tootmisharu on tõestanud, et üldjuhul on tegemist struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas ka liidu tootmisharu majandusliku olukorra positiivne areng, mida täheldati vaatlusalusel perioodil osaliselt tema ümberkorraldusmeetmete ja olemasolevate meetmete tõttu. Eelkõige parandas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma kulude struktuuri, kasumlikkuse olukorda ja tootmismahtu.
(103)
Võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab meetmete säilitamisest jätkuvalt kasu. Juhul kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, kannab liidu tootmisharu tõenäoliselt taas olulist kahju Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse mahu tõttu, mis põhjustab tema rahalise olukorra tõsise halvenemise. On suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.
(104)
Seega järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides.
3. Importijate huvid
(105)
Tuletatakse meelde, et eelmise uurimise kohaselt leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei ole märkimisväärne. Turustajad/importijad ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad importijaid tunduvalt, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.
4. Kasutajate huvid
(106)
Viinhapet kasutatakse peamiselt veini- ja toiduainetetööstuses toidu- ja joogilisandina ning ehitustööstuses aeglustina kipsitootmises.
(107)
Kõikide teadaolevate kasutajatega on käesoleva uurimise raames ühendust võetud.
(108)
Ehitustööstuse kasutajad koostööd ei teinud. Vastavalt esialgse uurimise järeldustele moodustab viinhape vähem kui 2 % kipsitoodetega seotud kuludest. Seetõttu järeldati, et meetmete jätkumine ei avaldaks ehitustööstuse kuludele ja konkurentsipositsioonile erilist mõju.
(109)
Toiduainetesektori kaks peamist importijat/kasutajat tegi menetluse käigus täielikult koostööd. Võib järeldada, et mõlemad äriühingud, sealhulgas nende tootesarjad, mille puhul kasutati ühe toorainena vaatlusalust toodet, tootsid kasumit. Pealegi moodustas vaatlusalust toodet kasutades valmistatud toodete müük ainult väikese osa nende kogukäibest. Seega võib järeldada, et meetmete jätkumine ei mõjuta ülemäära toiduainetetööstuse kasutajaid. Pealegi oli nendele kasutajatele vaatlusaluse toote eri tarneallikate olemasolu üsna tähtis.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(110)
Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(111)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks.
(112)
Üks kasutaja ehitussektorist väitis, et kehtivate meetmete pikendamine põhjustaks vaatlusaluse toote puudujäägi, võib suurendada tootmiskulusid ja sellest lähtuvalt võivad valmistoodete hinnad tõusta. Nende väidete kinnituseks ei esitatud aga mingit tõendusmaterjali. Seetõttu ei olnud väidete põhjenduste puudumise ning ehitussektori kasutajate koostöö puudumise tõttu võimalik nende paikapidavust kontrollida.
(113)
Kaks uurimisel koostööd teinud kasutajat toiduainetesektorist väitsid, et toiduainetetööstuse suhtes kehtestatud meetmete jätkumise mõju ei olnud piisavalt läbi mõeldud ja kasutajaist üks taotles ärakuulamist vastutava ametniku juures.
(114)
Ärakuulamise ajal ei vaidlustanud kõnealune kasutaja järeldust, et meetmete jätkumine ei mõjutaks kokkuvõttes äriühingu kasumlikkust tervikuna, kuid ta väitis, et mõju vaatlusalust toodet kasutava spetsiaalse tootmisliini kasumlikkusele on nende arvates märkimisväärne, ehkki kõnealune toode moodustab üldisest käibest vaid väikese osa. Kasutaja väitis ühtlasi, et viinhappe omamaised hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel oluliselt tõusnud ja need hinnatasemed mõjutaksid taas märkimisväärselt toote kasumlikkust. Sellele vaatamata ei eitanud kõnealune kasutaja, et hinnatõus tulenes tooraine tarne puudumisest liidu turul; tooraine tarne tase kõigub korrapäraselt olenevalt viinamarjasaagist ja seetõttu ei saa seda pidada püsivaks ega kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest tulenevaks.
(115)
Teine koostööd teinud kasutaja vaidles ärakuulamisel, kus viibis ka uurimisrühm, meetmete pikendamise vastu samalaadsete argumentidega. Seetõttu lükati need argumendid samuti tagasi (vt eelmist põhjendust).
(116)
Koostööd teinud Hiina eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu ei saa enam pidada ebakindlaks, et peamine liidu tootmisharu olukorda mõjutav tegur oli tihedalt seotud ilmastikutingimustega ning seetõttu oli kõnealune tootja meetmete pikendamise vastu. Neid väiteid ei kinnitanud ükski tõend ning seega neid ei aktsepteeritud. Pealegi ei olnud nende laad selline, mille tõttu oleks tulnud liidu tootmisharu olukorra kohta tehtud järeldusi muuta.
(117)
Viimaks põhjendas liidu tootmisharu (võttes arvesse kasumlikkuse näitajaid vaatlusalusel perioodil), et ainsa Prantsuse tootmisettevõtte sulgemine 2008. aasta keskel oli lühiajaliselt põhjustanud vaatlusaluse toote koguse vähenemise, mistõttu müügihinnad tõusid ajutiselt ja vastavalt sellele suurenes ka kasumlikkus. Liidu tootmisharu väitel ei saanud neid muutusi nimetatud asjaolusid arvestades mingil juhul pidada püsivateks. Seega järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ei muudeta.
(118)
Kokkuvõttes järeldati pärast seda, kui kaalutud oli kõiki kommentaare, mis olid esitatud pärast huvitatud isikutele uurimise järelduste teatavakstegemist, et ükski neist ei olnud selline, mille tõttu oleks tulnud uurimise käigus tehtud järeldusi muuta.
(119)
Eelnevast järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada viie aasta pikkuse lisaaja vältel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla kuuluva viinhappe (v.a tüübi „D-(-)”viinhappe, millel on vähemalt 12,0 kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile) impordi suhtes.
2. Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril kohaldatakse enne tollimaksu tasumist järgmiseid lõplikke dumpinguvastaste tollimaksude määrasid:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina Rahvavabariik
10,1 %
A688
Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina Rahvavabariik
4,7 %
A689
Kõik teised äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou linn, Hiina Rahvavabariik - TARICi lisakood A687).
34,9 %
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. aprill 2012