РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 699/2012,
30. juuli 2012,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
1. novembril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Venemaalt ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 20. septembril 2011 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 40 % liidu teatavate raud- või terastoruliitmike kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomaste riikide esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(5)
Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.
(6)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid 22 liidu tootja hulgast valitud kolm äriühingut, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet.
(7)
Valimisse kuulumise aluseks võeti müügi-ja toodangumaht, mida oli võimalik komisjoni käsutuses oleva aja jooksul piisaval määral uurida. Valimisse võetud liidu tootjad paiknevad neljas liikmesriigis ja nende müük liidus moodustab 48 % kogu ELi tootjate müügist ning nad moodustavad 64 % endast teada andnud tootjatest. Ükski huvitatud isik ei olnud kavandatud valimi vastu.
b) Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(8)
Pidades silmas sõltumatute importijate võimalikku arvukust, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning koostada vajadusel valimi, paluti kõikidel ELi tootjatel ja importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 - 30. septembrini 2011).
(9)
38 sõltumatust importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele õigeaegselt ainult viis äriühingut. Ühe äriühingu puhul selgus, et ta on pigem kasutaja kui importija. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks ning küsimustikud saadeti kõigile neljale endast teada andnud importijale. Ainult kaks importijat vastasid lõpuks küsimustikule ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd.
c) Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(10)
Pidades silmas eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sel juhul koostada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisalusel ajavahemikul (1. oktoobrist 2010 - 30. septembrini 2011). Samuti konsulteeriti asjaomaste riikide ametiasutustega.
(11)
Venemaa puhul ei teinud uurimise käigus koostööd ükski eksportiv tootja. Türgi puhul andsid endast teada kolm äriühingut, seetõttu otsustas komisjon, et Türgi puhul ei ole valimi moodustamine vajalik. Kolme koostööd teinud Türgi äriühingu eksport moodustas uurimisperioodil Türgist liitu toimunud ekspordist enamiku.
d) Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(12)
Uurimise läbiviimiseks saatis komisjon küsimustikud kõigile koostööd tegevatele Türgi eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele ja koostööd tegevatele sõltumatutele importijatele ja kasutajatele.
(13)
Vastused küsimustikele saadi kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt, valimisse kuuluvatelt liidu tootjatele, kahelt sõltumatult liidu importijalt ja neljalt kasutajalt.
(14)
Komisjon kogus kokku kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Türgi eksportivad tootjad:
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul (Türgi);
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul (Türgi);
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul (Türgi).
Liidu tootjad:
-
ERNE Fittings, Schlinz (Austria);
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia (Itaalia).
3. Uurimisperiood
(15)
Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed
(16)
Dumpinguvastased tollimaksud on kehtestatud teatavate Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärit raud- või terastoruliitmike suhtes, ning kõrvalehoidmise praktika tuvastamise tõttu ka Hiina Rahvavabariigist pärit, kuid Indoneesia, Sri Lanka, Filipiinide ja Taiwani kaudu lähetatud raud- või terastoruliitmike suhtes (teatavate eranditega) (3). Kui osutatakse eelmises lauses nimetatud riikidele, kasutatakse edaspidi väljendit „riigid, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed”.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(17)
Vaatlusaluseks tooteks on praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla kuuluvad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(18)
Torupõlvede, siirdmike ja torukolmikute tootmisprotsessis kasutatakse õmblusteta või keevitatud terastorusid ning toruotsakuid toodetakse tavaliselt teraslehtedest. Torupõlvede ja siirdmike valmistamisel kasutakse lõikamist ja stantsimist, metallipainutust või reduktsiooni. Torukolmikute valmistamisel kasutatakse hüdropresse ja toruotsakuid stantsitakse lehtedest või plaatidest. Nimetatud protsessidele järgneb tavaliselt faasimine ja haavelpuhastus, seejärel toode pakendatakse. Mõnikord toode ka galvaanitakse. Kõikidel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad.
(19)
Toruliitmikke kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusseadmetes. Kõigi nimetatud otstarvete puhul kasutatakse neid torude üksteisega ühendamiseks.
2. Samasugune toode
(20)
Leiti, et vaatlusalusel tootel ning asjaomaste riikide omamaisel turul müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusala. Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE
1. Venemaa
(21)
Nagu eelnevalt põhjenduses 11 on nimetatud, ei teinud uurimise käigus koostööd ükski Venemaa eksportiv tootja. Seega ja nagu on selgitatud allpool, arvutati kooskõlas algmääruse artikliga 18 Venemaaga seonduv dumping kättesaadavate faktide alusel.
1.1. Normaalväärtus
(22)
Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, siis arvutati Venemaalt pärit toodete normaalväärtus kättesaadavate faktide alusel.
(23)
Tuleks meelde tuletada, et kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi dumpingu kohta. Nende tõendite saamiseks tehtud arvutuste aluseks oli võetud Venemaalt pärit toodete arvestuslik normaalväärtus, sest täpsemaid andmeid ei olnud. Komisjon otsustas siiski, et täpsema normaalväärtuse määramiseks tuleb ajutiselt Venemaalt pärit impordi normaalväärtuse arvutamiseks kasutada uurimise käigus neilt Türgi eksportivatelt tootjatelt saadud teavet, kes kasutasid vaatlusaluse toote tootmiseks Venemaalt pärit õmblusteta terastorusid. Vaatlusaluse toote tootmise kogukuludest moodustasid tõepoolest suurima osa tooraine kulud, seega peeti kõnealust meetodit Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiva normaalväärtuse kindlaksmääramisel kättesaadavate faktide alusel kõige sobivamaks.
(24)
Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiv normaalväärtus arvutati seega nende Türgist pärit koostööd tegevate eksportivate tootjate, kes ostsid osa tootmiseks vajalikust toorainest Venemaalt, kaalutud keskmise normaalväärtuse põhjal.
(25)
Tuleb märkida, et saadud normaalväärtus määrati kindlaks sellise tooteliigi (torupõlv) puhul, mida imporditakse kõige rohkem (st seda ei tehtud vaatlusaluse toote kõikide tooteliikide puhul), sest see võimaldab ekspordihinda representatiivselt võrrelda (vt järgmisi põhjendusi).
1.2. Ekspordihind
(26)
Kuna puudusid üksikasjalikud andmed hindade kohta, määrati Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi puhul kehtiv ekspordihind kindlaks Eurostati kogutud impordiandmete põhjal. Arvestades, et teatavate CN-koodide all deklareeritud toodete valik on suur, määrati ekspordihind kindlaks, kasutades üksnes ühte, suurima impordimahuga tooteliiki (torupõlv) käsitlevaid Eurostati andmeid, sest leiti, et need andmed on vaatlusalusele tootele tüüpilised. Seega arvutati ekspordihind CN-koodi 7307 93 11 alla kuuluva toote põhjal.
(27)
Eespool kirjeldatud Eurostati impordinäitajaid oli vaja kohandada, arvestades asjaolu, et teatavate imporditehingute puhul Venemaalt Bulgaariasse, Eestisse ja Leetu oli esitatud ebaõigeid deklaratsioone, enamikul juhtudel seisnesid vead toodete valesti klassifitseerimises. Sellised tehingud tehti kindlaks nii, et kasutati vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kättesaadavaks tehtud andmeid impordi kohta ning need andmed jäeti ekspordihinna arvutamisel välja, et mitte kasutada dumpingu arvutustes moonutatud ekspordihindu.
1.3. Võrdlus
(28)
Dumpingumarginaal määrati Eurostati andmetel põhinevate tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade ja Venemaa suhtes eelkirjeldatu kohaselt kindlaksmääratud normaalväärtuse võrdlemise teel.
(29)
Selleks, et määrata tehasest hankimise tasandil kohaldatavaid ekspordihindu, kohandati Eurostati andmetel põhinevaid CIF-ekspordihindu (mida oli korrigeeritud moonutuste vältimiseks vastavalt eespool kirjeldatule) selliselt, et neist lahutati transpordikulud. Kohandamisel olid aluseks kaebuses esitatud transpordikulude arvutused, sest leiti, et neid oli mõistlikult hinnatud.
1.4. Dumpingumarginaal
(30)
Üleriigiline dumpingumarginaal väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.
(31)
Sellest lähtuvalt on esialgne üleriigiline dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Kõik äriühingud
23,8 %
2. Türgi
2.1. Normaalväärtus
(32)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine vaatlusaluse toote müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul.
(33)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased.
(34)
Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluste toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et kõigi kolme äriühingu enamiku tooteliikide omamaine müük oli tüüpiline.
(35)
Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(36)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
(37)
Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
(38)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et teatavate võrreldavate tooteliikide kasumlik müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati kõnealuse müügi puhul normaalväärtuse keskmine hind omamaise kogumüügi põhjal. Muude tooteliikide puhul, mille müüki peeti samuti tavapärase kaubandustegevuse raames toimunuks, arvutati normaalväärtus üksnes kasumliku müügi põhjal.
(39)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus määrata arvestuslikult. Kõik kolm uuritavat äriühingut müüsid selliseid tooteliike liitu eksportimiseks, kuigi piiratud koguses.
(40)
Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti uurimisperioodil kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodiaegsele keskmisele tootmiskulule. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul ei müüdud tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid.
2.2. Ekspordihind
(41)
Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(42)
Üks kolmest koostööd tegevast Türgi äriühingust müüs uurimisperioodil ekspordiks liitu väga vähe. Kõnealune äriühing väitis, et nad oleksid tahtnud liitu rohkem eksportida, kuid ei suutnud importijatele pakkuda piisavalt madalaid hindu, ja palusid, et seda asjaolu võetaks dumpingu analüüsimisel arvesse.
(43)
Selle äriühingu dumpingu arvutamisel tuligi aluseks võtta vastav piiratud müük. Ja kuigi selle äriühingu müük liitu toimus piiratud kogustes, ei saa kõnealust müüki uurimisest välja jätta ning see tuleb võtta aluseks äriühingu jaoks kehtestatava individuaalse dumpingumarginaali arvutustes. Igal juhul ei saanud seda, et äriühing ei suuda väidetavate kõrgete hindade tõttu rohkem müüa, pidada teguriks, mis mõjutaks selle äriühinguga seonduva dumpingu arvutamist.
2.3. Võrdlus
(44)
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Eelkõige kohandati veo- ja kindlustuskulusid, sealhulgas veokulusid ekspordiriiki, allahindlusi, vahendustasusid, krediidikulusid ning pangale makstavaid tasusid.
2.4. Dumpingumarginaalid
(45)
Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
a) Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati ühele kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast individuaalne dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote kaalutud keskmise hinnaga, mis kehtis eksportimisel liitu.
(47)
Kahe teise koostööd tegeva Türgi eksportiva tootja puhul läbiviidud dumpinguarvutused näitasid, et need äriühingud tegelesid dumpinguga sihipäraselt, seda nii ajavahemikku kui ka kliente ja piirkondi silmas pidades. Tõepoolest võis nende ekspordihindade puhul selgelt täheldada, et need olid erinevad erinevate ostjate jaoks, samuti eri piirkondade ja ka ajavahemike puhul. Lisaks ei kajasta kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlusel põhinevad dumpinguarvutused kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses.
(48)
Selleks et kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses kajastada, võrreldi kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtust nende äriühingute liitu suunatud ekspordi üksiktehingute hindadega.
b) Dumpingumarginaal koostööst hoiduvate äriühingute puhul
(49)
Koostööst hoidunud Türgi eksportivate tootjate jaoks määrati kindlaks dumpingu jääkmarginaal. Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt madalaks (kolme koostööd tegeva Türgi äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil alla 80 % kogu Türgi ekspordist liitu), võeti dumpingu jääkmarginaali arvutamisel aluseks sobiv meetod, mis andis tulemuseks marginaali, mis oli kõrgem kolme koostööd tegeva äriühingu kõrgeimast individuaalsest dumpingumarginaalist. Marginaal kehtestati tüüpiliste tooteliikide sellise müügi alusel, mida tegi kolmest koostööd tegevast äriühingust kõige kõrgema dumpingumarginaaliga Türgi koostööd tegev tootja.
(50)
Eespool kirjeldatule tuginedes on ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kõik teised äriühingud
16,7 %
D. KAHJU
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(51)
Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 22 liidu tootjat. Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused 22 tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(52)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 7, moodustab kolme valimisse kuuluva liidu tootja samasuguse toote müük 50 % liidu kogumüügist.
2. Liidu tarbimine
(53)
Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul, mis põhineb teabel, mis saadi valimisse kuuluvate äriühingute küsimustike vastustest, kaebuses teiste liidu tootjate kohta esitatud hinnangutest ja Eurostatist saadud andmetest impordimahu kohta.
(54)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tarbimine märgatavalt (40 %). 2009. aastal vähenes see 44 % ja püsis samal tasemel 2010. aastal, seejärel suurenes veidi (4 protsendipunkti võrra) uurimisperioodil.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008=100)
100
56
56
60
3. Import asjaomastest riikidest
3.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(55)
Komisjon uuris, kas Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.
(56)
Mõlema asjaomase riigi puhul näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.
(57)
Venemaalt ja Türgist pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsi tingimuste kohta tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Peale selle selgus uurimise käigus, et mõlemast riigist pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil kasvanud.
(58)
Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et Venemaalt ja Türgist pärit impordi kumulatiivne hindamine ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohane, sest nendest riikidest pärit import on olnud erinev nii mahu kui ka hinna poolest.
(59)
Märgitakse, et sellega seoses tehti uurimise käigus kindlaks, et kui Türgist pärit import püsis suhteliselt ühtlasel tasemel, siis Venemaalt pärit import suurenes. Arvestades aga vaatlusalusel perioodil vähenenud nõudlust, on mõlemast riigist pärit impordi turuosad kasvanud. Samas tundub, et impordi hinnatase ei erine oluliselt, seda vähemalt ajavahemikus 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (Venemaalt pärit impordi kõrge keskmine hind 2008. aastal on pigem ebakorrektse aruandluse tagajärg), Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad on olnud veidi madalamad, kuid siiski väga sarnased Türgist pärit impordi keskmiste hindadega.
(60)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Venemaalt ja Türgist pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt.
3.2. Dumpinguhinnaga impordi maht
(61)
Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 46 %. Täpsemalt öeldes vähenes import 2009. aastal 31 %, seda vahetult enne järsku tõusu 2010. aastal (89 protsendipunkti), millele järgnes uurimisperioodil väikene langus (12 protsendipunkti). Dumpinguhinnaga impordi maht uurimisperioodil oli 2 935 tonni.
Tabel 2
Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008=100)
100
69
158
146
Turuosa
2 %
3 %
6 %
5 %
Allikas: Eurostat.
3.3. Dumpinguhinnaga impordi turuosa
(62)
Vastav asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui kaks korda, st 2 %-lt 5 %-le.
3.4. Hinnad
a) Hinna kujunemine
(63)
Järgnevas tabelis on esitatud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil püsis üldiselt stabiilsena (1 961 eurot tonni eest), 2010. aasta oli erandiks, siis langes hind umbes 150 euro võrra.
Tabel 3
Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind
2008
2009
2010
IP
Keskmine müügihind (eurot tonn)
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008=100)
100
99
91
100
Allikas: Eurostat.
b) Hindade allalöömine
(64)
Koostööd tegevate Türgi eksportivate tootjate kehtestatud müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate kehtestatud müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Kuna Venemaa eksportijad uurimise käigus koostööd ei teinud, kasutati hindade allalöömise arvutamisel Eurostati andmete põhist keskmist CIF-hinda ja keskmist liidu tootjate kehtestatud müügihinda liidu turul. Vajaduse korral kohandati mõlema asjaomase riigi näitajaid, et võtta arvesse kauplemise taset ja impordijärgseid kulusid, Venemaa puhul sealhulgas tollimakse.
(65)
Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharus kehtivad hinnad umbes 30 % võrra alla.
4. Liidu tootmisharu olukord
(66)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
(67)
Nagu eespool selgitatud, pidi komisjon moodustama liidu tootjatest valimi. Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, hinnad ja dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
4.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Tootmine
(68)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmine 44 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenes see 47 % ja 2010. aastal veel 2 protsendipunkti, seejärel suurenes veidi uurimisperioodil (5 protsendipunkti) ning ulatus 53 653 tonnini.
Tabel 4
Tootmine
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(69)
Liidu tootjate tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne (179 912 tonni).
Tabel 5
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008=100)
100
100
100
100
Rakendusaste
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
(70)
2008. aastal rakendati tootmisvõimsust 53 % ulatuses, 2009. aastal vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 28 %-le, 2010. aastal 27 %-le ning suurenes veidi uurimisperioodil (30 %-le). Tootmisvõimsuse rakendusaste muutumine peegeldab selgelt tootmise suundumusi, sest tootmisvõimsus püsis stabiilsena.
c) Müügimaht
(71)
Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %. 2009. aastal vähenes müük 45 %, müük püsis sel tasemel 2010. aastal ja suurenes siis uurimisperioodil tagasihoidliku 7 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil müüdi liidus vaatlusalust toodet 42 379 tonni.
Tabel 6
Müük liidus
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühik (tonn)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008=100)
100
55
55
62
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
d) Turuosa
(72)
Liidu tootjate turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ja isegi suurenes uurimisperioodil 72 %-le. Suurenenud turuosa näitas seda, et liidu tootjate müügi maht vähenes sel ajal veidi vähem kui tarbimine.
Tabel 7
Liidu tootjate turuosa
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Turuosa
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008=100)
100
97
98
103
Allikas: küsimustiku vastused, kaebus ja Eurostat.
e) Kasv
(73)
Arvestades asjaolu, et 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes tarbimine 40 %, jõuti järeldusele, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.
f) Tööhõive
(74)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni langes liidu tootjate tööhõive tase 18 %. Täpsemalt öeldes oli 2008. aastal töötajaid 982, 2009. aastaks langes see arv 824-le (langus seega 16 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2010. aastal, kuid langes seejärel uurimisperioodil 801-le.
Tabel 8
Tööhõive
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (isikud)
982
824
833
801
Indeks (2008=100)
100
84
85
82
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
g) Tootlikkus
(75)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 31 %. See näitab, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive tase.
Tabel 9
Tootlikkus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (tonni töötaja kohta)
194
121
115
134
Indeks (2008=100)
100
63
60
69
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
h) Müügihinnad
(76)
Liidu tootjate kehtestatud keskmised müügi hinnad sõltumatutele klientidele liidu turul vähenesid vaatlusalusel perioodil üle 10 %. Täpsemalt, keskmised hinnad suurenesid algselt 2009. aastal (vaid 12 % ringis) ning langesid siis 2010. aastal järsult (23 protsendipunkti) ja püsisid sel tasemel uurimisperioodi vältel, mil liidu tootjate kehtestatud keskmine hind oli 3 096 eurot tonni kohta.
Tabel 10
Liidu tootjate kehtestatud keskmine hind
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurot tonn)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008=100)
100
112
89
89
Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.
(77)
Nagu eespool märgitud, lõi Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu müügihinnad alla.
i) Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine
(78)
Võttes arvesse Venemaalt ja Türgist pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule tühiseks pidada. Tuleb meelde tuletada, et nii nagu eespool põhjenduses 16 on öeldud, kehtivad dumpinguvastased meetmed kaheksa riigi suhtes. Võttes arvesse seda, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ja ta kannatas kahju ning et varasemast dumpingust taastumist ei olnud võimalik tuvastada, leitakse seega, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
4.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(79)
Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 18 %. Täpsemalt, 2009. aastal varud veidi suurenesid (2 % võrra) ja siis 2010. aastal vähenesid 13 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti. Uurimisperioodil ulatusid valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarud 5 338 tonnini.
Tabel 11
Lõppvarud
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008=100)
100
102
89
82
Allikas: küsimustiku vastused.
b) Töötasud
(80)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenesid aastased tööjõukulud 10 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenesid tööjõukulud märgatavalt (peaaegu 20 %), seda vastavalt töötajate arvu vähendamisele, ja hiljem 2010. aastal suurenesid need kulud 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti.
Tabel 12
Tööjõukulud aastas
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurodes)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008=100)
100
81
85
90
Allikas: küsimustiku vastused.
c) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(81)
Valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) langes vaatlusalusel perioodil tasemelt, mida võib pidada heaks, olulise kahjumi tasemele. Täpsemalt langes kasum 2008. aasta 9,6 %-lt 2009. aastal - 1,2 %-le ja halvenes veelgi 2010. aastal, kukkudes - 7,8 %-le. Uurimisperioodil olukord veidi paranes, kahju ulatus vaid - 7,0 %-ni.
Tabel 13
Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008= 100)
100
-12
-81
-73
Investeeringute tasuvus
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008= 100)
100
-7
-39
-44
Allikas: küsimustiku vastused.
(82)
Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.
d) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(83)
Äritegevuse puhaskäive oli 2008. aastal positiivne ja ulatus 9,3 miljoni euroni. 2009. aastal käive veidi paranes (9,8 miljonit eurot), kuid 2010. aastal halvenes ja langes 1,5 miljoni euro tasemele, seda enne uurimisperioodil aset leidnud uut langust, kus käive jõudis negatiivse tasemeni (- 4,6 miljonit eurot).
(84)
Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on esmajoones asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.
Tabel 14
Rahavood
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurodes)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008=100)
100
106
16
-50
Allikas: küsimustiku vastused.
e) Investeeringud
(85)
Valimisse kuulunud äriühingute igal aastal tehtavad investeeringud samasuguse toote tootmisesse vähenesid vaatlusalusel perioodil järjepidevalt. Suurim langus (32 %) leidis aset 2009. aastal, sellele järgnes 2010. aastal 25 protsendipunkti ja uurimisperioodil 8 protsendipunkti suurune langus. Kokku langesid aastased investeeringud 2008. aasta tasemelt, milleks oli 8,3 miljonit eurot, uurimisperioodil 2,9 miljoni euro tasemele.
Tabel 15
Netoinvesteeringud
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühik (eurodes)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008=100)
100
68
43
35
Allikas: küsimustiku vastused.
5. Järeldus kahju kohta
(86)
Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. See asjaolu langeb kokku liidu turu nõudluse vähenemisega, sellest tulenevalt suurenes veidi liidu tootmisharu turuosa. Tootmisvõimsuse rakendamine oli madal juba 2008. aastal (53 %) ja langes uurimisperioodiks veelgi (30 %-le). Ka tööhõive vähenes 18 %.
(87)
Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad sellele, et valimisse kuulunud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Hindade, kasumlikkuse ja investeeringute tasuvuse näitajate areng näitab väga negatiivset pilti, sest 2008. aasta healt tasemelt langeti uurimisperioodiks miinustesse. Ka rahavoogude näitajad halvenesid.
(88)
Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(89)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal liidu tootmisharule kahju tekitada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(90)
2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 46 %, seda 40 % võrra kahanenud turul, ning selle tagajärjel suurenes sellise impordi turuosa 2 %-lt 5 %-le.
(91)
Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega, erandiks oli turuosa. Liidu tootmisharu kaotas liidu turul 38 % müügist ja tema kehtestatud müügihinnad langesid 11 %, kuna madalate dumpinguhindadega import liidu turul avaldas hindadele survet.
(92)
Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu suurenenud tootmiskulusid mujale üle kanda, mille tõttu kasumlikkuse tase langes ja oli uurimisperioodil negatiivne.
(93)
Eespool kirjeldatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Venemaalt ja Türgist pärit madalate dumpinguhindadega import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(94)
Vaatlusalusel perioodil oli impordi osatähtsus muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, suur. Muudest riikidest kui Venemaalt ja Türgist pärit impordi turuosa vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 28 %-lt 23 %-ni.
(95)
Järgnevas tabelis on Eurostati andmete alusel esitatud impordi mahu, hindade ja turuosa muutumine riikide puhul, kust pärit impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, ning ka muude kolmandate riikide puhul.
Tabel 16
Import muudest riikidest
Riik
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Riigid, mille puhul kehtivad dumpingu-vastased meetmed
Maht (tonnides)
20 614
13 286
9 721
9 784
Turuosa (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Keskmine hind (eurodes)
1 639
1 749
1 468
1 563
Muud kolmandad riigid
Maht (tonnides)
6 705
2 844
4 093
3 608
Turuosa (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Keskmine hind (eurodes)
2 279
2 962
2 319
2 925
Kolmandad riigid (välja arvatud Venemaa ja Türgi) kokku
Maht (tonnides)
27 319
16 131
13 814
13 392
Turuosa (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Keskmine hind (eurodes)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Nagu eespool esitatud tabelist selgub, imporditi neist kaheksast riigist, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, vaatlusalust toodet jätkuvalt liidu turule, kuigi sellise impordi turuosa langes 2008. aasta tasemelt (21 %) uurimisperioodil 17 %-le. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes madalamad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Loomulikult on eespool esitatud tabelis toodud ära Eurostati andmed, mis näitavad keskmisi CIF-hindu, millelt ei ole tollimaksu maha arvestatud. Kuid isegi juhul, kui arvesse võetakse dumpinguvastast tollimaksu, on kõnealuse impordi hinnad madalad ja võrreldavad Venemaalt ja Türgist pärit impordi hindadega. Need hinnad on palju madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest.
(97)
Siiski tuleb tunnistada, et uurimisalusel tootel on palju liike ja võrdlust üldise keskmise hinnaga ei saa ehk pidada oluliseks. Samas leiti, et praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed muudavad kõnealuse impordi kahjuliku mõju olematuks.
(98)
Seega, kuna riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit impordi turuosa väheneb, tehti esialgne järeldus, et kõnealuse madalate hindadega impordi mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks.
(99)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes veidi vaatlusalusel perioodil (2008. aastal oli sellistest riikidest pärit impordi turuosa 7 % ja uurimisperioodil oli see 6 %). Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad, kuid teataval määral madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest.
(100)
Isegi kui üldiste keskmiste hindade võrdlust ei saaks käsitada olulise tegurina, sest tooteliike on palju, on kõnealuse impordi langustendentsi silmas pidades tehtud esialgne järeldus, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mistahes negatiivne mõju ei ole piisav selleks, et muuta olematuks põhjuslik seos asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
3.2. Turgude ahenemise ja majanduskriisi mõju
(101)
Toruliitmike vähenenud tarbimise põhjuseks on vägagi tõenäoliselt 2008./2009. aasta finants- ja majanduskriis. 2009. aastaks oli tarbimine 2008. aastaga võrreldes vähenenud 40 % ja püsis sama madalal tasemel kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi vältel (uurimisperioodil tarbimine siiski veidi suurenes). Arvestades, et liidu tootjate tootmiskuludest moodustasid 40 % püsikulud, oli nõudluse, müügi ja toodangu vähenemise tagajärjeks tunduvalt suuremad ühiku tootmiskulud. See avaldas ilmselgelt olulist mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele.
(102)
Kuigi on mõistetav, et toodangu langus võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, eelkõige just 2009. aastal (kui leidis aset tegelik langus), võiks siiski vabalt eeldada, et liidu tootmisharu saaks tavaolukorras oma toodangu hindu tõsta, seda vähemalt keskmise ja pika aja jooksul, ning saada niiviisi järgnevatel aastatel kulude suurenemise probleemist üle. Nagu aga liidus kehtivate hindade langusest näha, ei olnud see nii, ja jõuti järeldusele, et see ei olnud võimalik, sest dumpinguhinnaga import lõi hinnad tõsiselt alla.
(103)
Eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et nõudluse vähenemise mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(104)
Järelikult tekitas Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju.
(105)
Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende kohta leiti, et muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit import ja nõudluse vähenemise mõju, olenemata sellest, et need võib-olla kahju tekitamisele kaasa aitasid, ei muutnud põhjuslikku seost olematuks.
(106)
Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite mõju ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
(107)
Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide asjaga seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
1. Liidu tootmisharu huvid
(108)
Eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja kahjude kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord.
(109)
Teisest küljest, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb jätkuvalt. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, kuna tootmisharu ei ole suuteline järgima asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt vähendataks seetõttu kasutult kulusid ja suletaks liidu tootmisrajatisi ning selle tagajärjeks oleks suure hulga töökohtade kaotus.
(110)
Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(111)
Nagu eespool märgitud, tegid selle uurimise käigus täielikku koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Ainult väike osa nende kahe importija käibest oli seotud vaatlusaluse toote edasimüügiga. Seega on meetmete mõju nende puhul tõenäoliselt minimaalne.
3. Kasutajate huvid
(112)
Käesoleva menetluse raames tegi koostööd neli kasutajat, kes vastasid küsimustikule. Ükski neist kasutajatest ei importinud vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest ja kõik nad märkisid, et meetmete mõju, kui üldse, ei oleks märgatav.
(113)
Kuna ükski asjaomastest riikidest importiv kasutaja endast teada ei andnud ja kuna vastupidisele viitav teave puudub, võis teha esialgse järelduse, et üldine mõju nende tootmisharu kasumlikkusele ja majanduslikule olukorrale on pigem väike.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(114)
Võib teha järelduse, et meetmete kehtestamine Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes annab eeldatavasti liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda seeläbi, et suurendatakse müügimahtu, tõstetakse müügihindu ja kasvatatakse kasumit. Kui teatavate importijate jaoks võib ilmneda negatiivne mõju kulude suurenemise näol, siis on see pigem väike.
(115)
Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et meetmete kehtestamine sellise väikse ekspordimahuga riigi nagu Türgi suhtes jätab praktiliselt kogu liidu turu vaid mõne tootja valdusesse ja see mõjub halvasti konkurentsiõhustikule.
(116)
Sellega seoses märgitakse, et reeglina ei ole dumpinguvastane tollimaks mõeldud millegi keelamiseks ega uurimise all olevatest riikidest pärit kaubavoogude peatamiseks. Meetmetega soovitakse pakkuda erinevatele turul tegutsejatele võrdseid võimalusi. Veel märgitakse, et liidu turul on üle 20 Euroopa tootja ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi osatähtsus on suur. Seega ei näi liidu turu konkurentsivõimelisele keskkonnale viitavad kaalutlused olevat põhjendatud.
(117)
Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(118)
Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasise kahju tekitamist liidu tootmisharule.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(119)
Ajutised meetmed asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks dumpingu kõrvaldamiseks piisav, ületamata seejuures dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule tekitatud kahju taset. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(120)
Pidades silmas, et kindlaks määratud hinna allalöömismarginaalid on kõikidel juhtudel suuremad vastavatest dumpingumarginaalidest ja et liidu tootmisharule tekitati uurimisperioodil kahju, on mis tahes kahju kõrvaldamise tase, mis arvutustega saadakse, iseenesest veelgi suurem. Seega leiti, et kahju taset ei ole vaja täpselt arvutada.
2. Ajutised meetmed
(121)
Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldavale madalamale leitud tasemele, s.t kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile.
(122)
Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, arvutati Venemaa puhul dumpingumarginaal vastavalt eespool põhjendustes 21-31 esitatule.
(123)
Kuna Türgi puhul peeti koostöö taset suhteliselt madalaks, siis peeti jääktollimaksumäära arvutamisel põhjendatuks meetodit, mille tulemusena saadi kõrgem marginaal kui kolme koostööd tegeva äriühingu suhtes kehtestatav kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal (nagu on selgitatud eespool põhjenduses 49).
(124)
Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:
Riik
Äriühing
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8 %
Türgi
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kõik teised äriühingud
16,7 %
(125)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning toodetud nende äriühingute, seega konkreetselt nimetatud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(126)
Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmise või müügiga tegelevates üksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(127)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
H. LÕPPSÄTE
(128)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Venemaalt ja Türgist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.
2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8 %
-
Türgi
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Kõik teised äriühingud
16,7 %
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 30. juuli 2012