РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
27. juuli 2011,
mis käsitleb Belgia riigiabi veiste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) teimimise rahastamiseks (riigiabi C 44/08 (ex NN 45/04))
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5457 all)
(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)
(2011/678/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1);
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklile (2),
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
Euroopa Komisjon on pärast kaebuste saamist 2004. aasta jaanuaris ja veebruaris mitteametlikult uurinud Belgias veiste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate testide (edaspidi „TSE testid”) läbiviimiseks antud riigiabi.
(2)
Pärast nimetatud kaebuste saamist saatis komisjon 27. jaanuaril 2004 Belgia ametiasutustele kirja, paludes teavet kõnesoleva meetme kohta. Samal ajal teavitasid Belgia ametiasutused (23. jaanuari 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 28. jaanuaril 2004) Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõike 3 kohasest abimeetmest, mis oli võetud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) teimimise rahastamiseks ja mis registreeriti numbri N 54/04 all.
(3)
Belgia ametiasutused edastasid komisjonile kirjaliku teabe 6. veebruari 2004. aasta ja 14. mai 2004. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 11. veebruaril 2004 ja 19. mail 2004.
(4)
Komisjon teatas Belgiale 19. juuli 2004. aasta kirjaga, et meede viidi numbri NN 45/04 all üle teatamata abimeetmete registrisse, kuna selgus, et osa asjaomastest rahalistest vahenditest oli juba välja makstud.
(5)
Belgia ametiasutused ja komisjoni talitused kohtusid mitteametlikult 1. septembril 2004.
(6)
Belgia ametiasutused saatsid täiendava teabe 16. septembri 2004. aasta ja 22. veebruari 2007. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 20. septembril 2004 ja 22. veebruaril 2007.
(7)
Komisjon teatas 26. jaanuari 2008. aasta kirjaga Belgiale oma otsusest algatada selle meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlus. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus asjaomastel pooltel esitada oma märkused kõnesoleva meetme kohta.
(8)
Belgia palus 19. detsembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 26. detsembril 2008, vastamistähtaega pikendada. Seda tähtaega pikendati 13. jaanuari 2009. aasta kirjaga. Belgia esitas oma kommentaarid 25. veebruari 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. märtsil 2009.
(9)
Komisjon ei saanud asjaomastelt pooltelt märkusi.
(10)
Komisjon esitas 17. juuli 2009. aasta kirjaga Belgiale täiendavaid küsimusi viimase esitatud märkuste kohta. Belgia palus 4. septembri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. septembril 2009, vastamistähtaega pikendada. Belgia vastus saabus komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. oktoobril 2009.
(11)
Belgia ametiasutused ja komisjoni talitused kohtusid kahel korral, nimelt 2. oktoobril 2009 ja 30. oktoobril 2009.
(12)
Nende koosolekute tulemusena saatis Belgia 14. detsembri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 16. detsembril 2009, täiendavat teavet. Pärast Belgia konkurentsiasutuste samaaegset uurimist küsimuses, kas laboratooriumid võisid olla sõlminud kokkulepped, esitas Belgia 21. jaanuaril 2010, 29. septembril 2010 ja 17. jaanuaril 2011 tähtaja pikendamise taotlused. Komisjon pikendas tähtaegu.
(13)
Komisjon saatis 22. veebruaril 2011 viimase teabepäringu, millele Belgia ametiasutused vastasid 6. aprilli 2011. aasta kirjaga. Komisjon pikendas tähtaega veel, et Belgia saaks vastata küsimustele pärast seda, kui on saanud Belgia konkurentsiasutuste uurimise tulemused.
(14)
Belgia ametiasutused vastasid 19. mai 2011. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. mail 2011.
2. KIRJELDUS
2.1. Ajalooline ülevaade (4)
(15)
Komisjon sai 2004. aasta jaanuaris kaebuse kuningliku määruse eelnõu kohta, mis nägi ette maksulaadse lõivu kehtestamise TSE testide rahastamiseks.
(16)
Kaebuse tulemusena palusid komisjoni talitused Belgia ametiasutustelt selgitusi. Belgia ametiasutused teatasid vastuseks teabepäringule, et alates 1. jaanuarist 2001 on TSE testid kohustuslikud üle 30 kuu vanuste veiste ja hädatapmisele kuuluvate üle 24 kuu vanuste veiste puhul (5). Nad teatasid ka kuningliku määruse eelnõust, mis käsitleb loomadel TSE teimimise rahastamist (edaspidi „TSE määrus”). See kuningliku määruse eelnõu registreeriti numbriga N 54/04. Belgia ametiasutused märkisid, et selle uue kuningliku määruse eelnõuga muudetakse kuningliku määruse eelnõud, millest Belgia teatas 2001. aastal ja mille komisjon kiitis heaks 13. veebruari 2002. aasta otsusega N 21/02, (6) samuti ühte teist eelnõud, mida komisjoniga 2003. aastal mitteametlikult arutati. Kumbagi nendest kahest eelnõust ei viidud siiski ellu ja 2004. aastal teatatud määrusega muudeti neid.
(17)
Belgia esitatud teabest ilmneb, et riigikassa kandis alates 1. jaanuarist 2001 (7) TSE testide kulud (st proovivõtmise ja analüüsimise kulud). Alates 1. jaanuarist 2002 tasus nende testide kulude eest ette Bureau d’Intervention et de Restitution belge (Belgia sekkumise ja hüvitamise büroo, edaspidi „BIRB”), oodates poliitilist otsust, missugune rahastamissüsteem valitakse.
(18)
Kui komisjoni talitused olid teinud mõned märkused teatatud kuningliku määruse eelnõu (N 54/04) kohta, esitasid Belgia ametiasutused 2004. aasta mais uue kuningliku määruse eelnõu, milles püüti komisjoni tehtud märkusi arvestada ning millega nähti ette süsteem, mille kohaselt makstakse alates 1. jaanuarist 2003 teenustasu 10,70 eurot tapmisele toodava veise kohta, kellele tuleb teha TSE kiirtest. Belgia ametiasutused märkisid, et 2002. aastal läbi viidud teste, mille eest tasuti ette, rahastati täielikult kaudsest riigiabist, st maksulaadsetest lõivudest. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et alates 1. jaanuarist 2003 tasuti maksulaadsetest lõivudest maksimaalselt 40 eurot testi kohta. Belgia ametiasutused edastasid üksikasjalikud tabelid, milles on toodud TSE testide kulu alates 2003. aastast ning nende testide maksulaadsetest lõivudest ja teenustasudest rahastamise prognoos. Belgia ametiasutused märkisid, et teenustasude osas hakatakse rahastamissüsteemi rakendama alates 1. juulist 2004 ja maksulaadsete lõivude osas alates 1. jaanuarist 2005.
(19)
Et teatatud kuningliku määruse eelnõus oli märgitud, et abi on juba antud ja maksulaadseid lõive võetud alates 1. jaanuarist 2002, registreeriti meede 19. juulil 2004 teatamata abina numbri NN 45/04 all. Teate, mis registreeriti numbriga N 54/04, võttis Belgia aga tagasi.
(20)
Teabest, mille Belgia esitas 2004. aastal, ilmneb, et üldiseks kavatsuseks oli testide eest ette maksta ja see summa hiljem hüvitada, kusjuures osa sissemaksete summast sooviti eraldada ette tasutud testide kulude hüvitamiseks.
(21)
Belgia ametiasutused teatasid 16. septembri 2004. aasta kirjas uuest kuningliku määruse eelnõust, milles säilitati süsteem, mille kohaselt makstakse teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta. Selles uues kuningliku määruse eelnõus näidatud kogu summa on mõeldud selleks, et rahastada TSE teste, mis tehakse veistega, kes tapetakse alates selle eelnõu jõustumisest. Ühenduse 24. detsembri 2002. aasta suunistes, mis käsitlevad riigiabi andmist seoses TSE testide, surnud loomade ja tapamaja jäätmetega (edaspidi „TSE suunised”), (8) lubatud 40 eurot ületavate ja pärast 2003. aasta 1. jaanuari ette tasutud summade hüvitamise kohta esitatakse komisjonile veel üks eelnõu, mis käsitleb nende ette tasutud summade hüvitamist. See kuninglik määrus anti 15. oktoobril 2004 (9) ja jõustus 1. detsembril 2004.
(22)
Belgia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on 40 euro suurust maksimaalset summat ületavate ette tasutud kulude kogusumma ajavahemikul 2003. aasta 1. jaanuarist (10) kuni 2004. aasta 30. juunini15 237 646 eurot. Alates 2004. aasta 30. juunist järgiti Belgia ametiasutuste sõnul 40 euro suurust maksimumsummat (11).
(23)
Samas 16. septembri 2004. aasta kirjas edastasid Belgia ametiasutused vastavalt komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, (12) artiklile 19 kaks teabelehte.
(24)
Nende kahe meetme suhtes kohaldati kahte erandit, mille numbrid on XA 53/04 ja XA 54/04. Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse punktis 19 jj, hõlmab meede, mille suhtes kohaldati erandit number XA 53/04, ette tasumist TSE testide eest (13) nii, et maksimaalselt kaetakse 40 eurot testi kohta, ning see viidi ellu 1. jaanuaril 2003. Selle meetme õiguslik alus on 27. detsembri 2002. aasta seadus 2003. aasta kulude üldeelarve kohta (loi du 27 décembre 2002 relative au budget général de dépenses pour 2003). Meede, mille suhtes kohaldati erandit number XA 54/04, näeb ette abi, mille maksimumsumma on 33,38 eurot testi kohta, ning see viidi ellu 15. oktoobril 2004. See abimeede võeti määramata ajaks. Selle õiguslik alus on 27. detsembri 2003. aasta seadus 2004. aasta kulude üldeelarve kohta (loi du 27 décembre 2003 relative au budget général de dépenses pour 2004).
(25)
Samas 16. septembri 2004. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused vastuseks komisjoni talituste esitatud küsimustele, et testide tegemiseks välja valitud laboratooriumid peavad kõnesolevate analüüside tegemisel vastama väga täpsetele tingimustele.
(26)
Veidi aega pärast 14. mai 2004. aasta ja 16. septembri 2004. aasta kirju teatasid Belgia ametiasutused kahest kuningliku määruse eelnõust, mis käsitlevad Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire’i (toiduohutuse föderaalne asutus, edaspidi „AFSCA”) tegevuse rahastamist. Nende meetmete eesmärk oli luua teenustasu ja sissemakse, mis katavad AFSCA tegevuse. Nende kohta tehti 9. novembri 2005. aasta otsus K(2005)4203 riigiabikavade N 9/05 ja N 10/05 kohta (edaspidi „otsus N 9/05 ja N 10/05”), mida on ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nimetatud. Need meetmed võeti 10. novembri 2005. aasta kuningliku määrusega, millega kehtestatakse 9. detsembri 2004. aasta seaduse AFSCA rahastamise kohta (loi du 9 décembre 2004 portant financement de l’AFSCA) (14) artiklis 4 nimetatud sissemaksed, ja 10. novembri 2005. aasta kuningliku määrusega, mis käsitleb 9. detsembri 2005. aasta seaduse AFSCA rahastamise kohta (loi du 9 décembre 2004 portant financement de l’AFSCA) (15) artiklis 5 nimetatud teenustasusid. Need kaks kuninglikku määrust jõustusid 1. jaanuaril 2006. Sissemakseid käsitleva kuningliku määrusega nähakse ette põhjenduses 21 viidatud 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse kehtetuks tunnistamine.
(27)
Täpsemalt kehtestatakse teenustasusid käsitleva kuningliku määrusega tapamaja osas kohustus maksta 10,70 euro suurust teenustasu testitud veise või kabjalise kohta. Sissemakseid käsitlevas kuninglikus määruses on omakorda ette nähtud, et TSE teste rahastatakse osaliselt ja seda teevad erinevad sektorid. TSE testi kogukulu on 44,08 eurot, millest 12 eurot kulub proovivõtmiseks (millest 10,70 eurot kannab teenustasusid käsitleva kuningliku määruse kohaselt tapamaja ja 1,30 eurot rahastatakse sissemaksest) ning 32,08 eurot kaetakse sissemaksega ja selle tasub laboratooriumidele otseselt AFSCA. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 järeldas komisjon, et AFSCA rahastamine teenustasust ei kujuta endast riigiabi, et üldiste juhuslike kontrollide rahastamine kindlasummaliste sissemaksega ei kujuta endast riigiabi, et TSE testide kulude osaline rahastamine sissemaksega on siseturuga kokkusobiv riigiabi ning et muude tootmise või turustamisega seotud testide või kontrollide kulude rahastamine on siseturuga kokkusobiv riigiabi.
(28)
Komisjon saatis 2006. aasta detsembris Belgiale juhtumi NN 45/04 kohta uued küsimused. Need küsimused käsitlesid eelkõige alates 2003. aasta 1. jaanuarist ette tasutud summade hüvitamist.
(29)
Belgia ametiasutused märkisid oma 22. veebruari 2007. aasta vastuses, et soovivad hüvitada 15 aasta jooksul täielikult kõik TSE testidega seotud kulud. Praktikas loodi AFSCA rahastamise uue süsteemiga solidaarse hüvitamise süsteem. Iga ettevõtja tasub alates 2006. aasta 1. jaanuarist AFSCAle makset ja üks osa sellest sissemaksest läheb minevikus TSE testide eest ette tasutud summadega seotud kulude hüvitamiseks. Sellesse süsteemi teevad makseid ka kõik tegutsevad ettevõtjad, kellel oli asjaomasel ajavahemikul veiseid.
2.2. TSE kuningliku määruse eelnõu peale esitatud kaebuste sisu
(30)
TSE kuningliku määruse eelnõu käsitlevate kaebuste järgi tehakse sissemakseid iga liiki loomade puhul, kes Belgia tapamajades tapetakse, ning see on kohustuslik ka imporditavate toodete puhul. Üks kaebuse esitaja kinnitas, et oluline osa Belgia tapamajades tapetavatest loomadest pärineb teistest liikmesriikidest. Kaebuse esitajate sõnul diskrimineeritakse sissemaksega imporditavaid loomi, sest selle tulusid kasutatakse Belgia veistega tehtud TSE testide kulude hüvitamiseks.
2.3. Kahtlused, mida komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise raames väljendas
(31)
Kõigepealt on vaja kindlaks teha, et ametlik uurimismenetlus algatati abi suhtes, millega rahastatakse TSE teimimisi loomadel Belgias alates 1. jaanuarist 2001, ja selle abi rahastamise süsteemide suhtes, välja arvatud abi, mille komisjon oma otsusega selle siseturuga kokkusobivuse tõttu heaks kiitis. Konkreetselt tähendab see, et abi, mis kiideti heaks otsusega N 9/05 ja N 10/05 (ning mis on seotud sissemaksete ja teenustasudega AFSCA rahastamiseks), ei hinnata sellest seisukohast, kas see on abi andmise hetkel kohaldatavate riigiabi käsitlevate eeskirjadega kooskõlas. Käesolev otsus käsitleb seega ainult abi, millega rahastati TSE teste ajavahemikul 2001-2006, ja selle rahastamise süsteemi, sest abi TSE testideks tasuti sellel ajavahemikul ette ning see ette tasutud summa hüvitatakse mitme aasta jooksul.
(32)
Selguse huvides on vaja meenutada terminoloogilist vahet teenustasu ja sissemakse vahel. Esiteks on teenustasu, mis katab osutatud teenuse kulud. Antud juhul on selle summa 10,70 eurot ja seda võetakse alates 1. detsembrist 2004 TSE kuningliku määruse alusel ja seejärel AFSCA rahastamiseks mõeldud teenustasu käsitleva kuningliku määruse alusel. Teiseks on sissemakse, mis tuleb teha 10. novembri 2005. aasta kuningliku määruse alusel, mida kogub AFSCA, mida peavad tasuma Belgia territooriumil asuvad ettevõtjad ja mis on jaotatud seitsme valdkonna vahel (vt otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 29).
(33)
Komisjon tuvastas oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et Belgia rahastab ja rahastas abimeetmeid TSE testide rahastamiseks subsiidiumide ning maksulaadsete lõivude süsteemi abil, mis koosneb korraga teenustasudest ja sissemaksetest. Üks osa nende teenustasude ja sissemaksete tulust eraldati testide eest tasutud summade hüvitamiseks.
(34)
Komisjon oli tõstatanud mitu probleemi ja märkinud, et tal napib teavet, et anda lõplik hinnang kõnesolevatele meetmetele. Esiteks tekib küsimus, kas teenuste saajatel oli eelis. Ei olnud nimelt selge, kas teenustasud TSE testide eest katsid testide kulu osa, mida ei katnud siseturuga kokkusobiv riigiabi. Nende testide täpne kulu ei olnud teada, nagu ka täiendava rahastamise allikas juhul, kui teenustasudest ei piisa TSE testide kogukulude katmiseks. Ei olnud ka näidatud, kas AFSCA teenuste osutamise tingimused vastavad turuhindadele, eelkõige seetõttu, et Belgia ametiasutused ei olnud selgelt märkinud, et laboratooriumid valiti välja avatud ja läbipaistva menetluse abil.
(35)
Teiseks ei olnud maksete tegemise süsteem selge: eelkõige ei olnud selgelt näidatud maksete saajad ja sissemaksete tegijad ning TSE testide kulude eest ette tasutud summade hüvitamise süsteem ei olnud selge. Veel kerkis küsimus, missugustele tingimustele peavad vastama maksulaadsed lõivud, et võiks asuda seisukohale, et need vastavad riigiabi käsitlevatele eeskirjadele, eelkõige mis puudutab maksulaadsete lõivude mittekohaldamist imporditavate toodete suhtes, samuti küsimust, kas eksporditavate toodete suhtes kohaldatakse lõivudest rahastatavat abimeedet ja kas maksed mõjutasid lõpptoodete hinda, kui viimast kujundavad pakkumine ja nõudlus vabaturul.
3. BELGIA MÄRKUSED
(36)
Märkused, mis Belgia esitas vastuseks kahtlustele, mida komisjon väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, saabusid komisjoni 27. veebruaril 2009. Need võib kokku võtta järgmiselt.
3.1. TSE testide rahastamise kvalifitseerimine riigiabiks
(37)
Kõigepealt vaidlustab Belgia TSE testide rahastamise kvalifitseerimise riigiabiks, mida komisjon tegi, ning seda seetõttu, et need testid on kohustuslikud. Belgia väidab nimelt, et TSE testide tegemise kohustus on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (16) rahvatervise kaitsmiseks. Oma väite põhjendamiseks viitab ta Euroopa Kohtu kahele otsusele, (17) milles viimane leidis, et rahvatervise kaitseks tehtavate kontrollide kulusid ei saa pidada tasuks teenuse eest ja ametiasutus peab ise need kulud kandma. Belgia nõustub, et kõnesolevad kohtuotsused käsitlevad kaupade vaba liikumist, mitte riigiabi, kuid leiab, et arutluskäik on ülekantav riigiabi valdkonda.
(38)
Lisaks märgib Belgia, et kuna määruses (EÜ) nr 999/2001 ei ole nõutud, et kontrollide kulud kannaksid ettevõtjad, võib liikmesriik otsustada TSE testide kulude rahastamise „normaalse” süsteemi kasuks. Riigiabile omast valikulisuse kriteeriumi tuleb Belgia sõnul seega hinnata kõnealusest normaalsest süsteemist lähtuvalt (18). Riigiabiga saab tegemist olla üksnes siis, kui teatavatele sektoritele või ettevõtjatele saab osaks eeliskohtlemine võrreldes Belgia valitud normaalse süsteemiga. Belgia märgib, et komisjon näib arvavat, et normiks peaks olema see, et põllumajandustootjad kannavad kulud, mis ei ilmne siiski kohaldatavatest õigusaktidest. Kui TSE testide rahastamise erinevad süsteemid võivad viia konkurentsimoonutusteni, tuleb see probleem Belgia arvates lahendada õigusaktide ühtlustamisega, (19) kuid see pole kuidagi riigiabi süü. Belgia viitab ka GEMOga seotud kohtuotsusele, (20) kuid leiab, et see ei muuda tema lähenemist antud juhul. Oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas kordab Belgia, et ta ei ole nõus riigiabiks kvalifitseerimisega, mida komisjon oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tegi. Koostööaltina järgis Belgia siiski ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste selgitamisel komisjoni loogikat.
3.2. Teenustasu kvalifitseerimine
(39)
Belgia arvab, et 10,70 euro suurust teenustasu testitud veise kohta ei saa pidada riigiabiks.
(40)
Belgia meelest saab riigiabiga tegemist olla ainult siis, kui ühele või mitmele ettevõtjale antakse eelis. Teenustasu puhul saab seega olla tegemist eelisega üksnes juhul, kui saadud eelis ületab tasutud summa. Kui ühte osa TSE testide kuludest rahastavad ametiasutused, vastab lõplik eelis, mis põllumajandustootjal on, testi kulule pärast makstud teenustasu mahaarvamist.
(41)
Belgia läheb selles arutluskäigus kaugemale, väites, et hüvitamise korral viib see selleni, et põllumajandustootjalt nõutakse kõrgemat kogumakset. Kui hüvitada tuleb testi kogukulu, tähendab see, et kokkuvõttes lisandub sellele kulule juba tasutud teenustasu summa.
(42)
Belgia rõhutab, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt on riigiabiga tegemist üksnes siis, kui tasude tulusid kasutatakse konkreetse rühma huvides ning need ei too samavõrra kasu kõigile, kes tasu maksid (21). Antud juhul peavad 10,70 euro suurust tasu veise kohta maksma ettevõtjad, keda veiselihatootmine puudutab. See 10,70 eurot, mida testiks kasutatakse, ei kujuta endast neile mingit majanduseelist ja seda ei saa niisiis pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.
(43)
Belgia arvates järgis komisjon oma otsuses N 9/05 ja N 10/05 samasugust arutluskäiku. Belgia märgib, et selles otsuses ei kvalifitseeritud 10,70 euro suurust teenustasu riigiabiks (vt otsuse põhjendus 98). Samasugust arutluskäiku järgiti otsuses N 21/02, milles ei peetud ühte osa osaliselt sektori teenustasudest rahastatavatest TSE testide kuludest riigiabiks.
(44)
Belgia ametiasutused märkisid 16. oktoobri 2009. aasta kirjas, et teenustasu pidi maksma põllumajandustootja ja see kattis ühe osa TSE testide majanduslikest kuludest. Vastuseks komisjoni küsimusele, kas teenustasu summa vastas laboratooriumide osutatavate teenuste tegelikule majanduslikule kulule, vastas Belgia, et teenustasu kattis ainult ühe osa TSE testide kuludest, nagu on märgitud otsuses N 9/05 ja N 10/05. Komisjoni arutluskäik samas otsuses, st selle põhjendustes 61-66, milles on järeldatud, et osutatud teenuste kulud võrdusid teenustasude summaga, käsitleb muid teenuseid peale TSE testide. Belgia kordab, et TSE testide osas oli otsuses N 9/05 ja N 10/05 järeldatud, et teenus TSE testide vormis on tõesti riigiabi, kuid teenustasu summa (st 10,70 eurot) ei kujuta endast abi ja see tuleb testide kulust lahutada.
3.3. Ülehüvitamise puudumine ja testide hindade vastavus turuhindadele
(45)
Belgia viitab ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013 (22) (edaspidi „põllumajandussuunised aastateks 2007-2013”) punktile 132, milles on märgitud, et 40 eurot testi kohta on „praegu parim pakutav ligikaudne hind ühenduses”. Alates 2005. aasta juulist jäävad AFSCA välja pakutud hinnad alla 40 euro. See näitab Belgia ametiasutuste sõnul, et Belgias kasutatavad hinnad vastavad turuhindadele. Komisjon nõustus oma otsuses N 9/05 ja N 10/05, et laboratooriumid valiti välja avatud, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate menetluste abil ning ei saa väita, et teenuste osutajad (st laboratooriumid) saavad riigiabi. Olukord ei ole vahepeal muutunud. Lisaks viivad Belgia konkurentsiasutused praegu läbi uurimist laboratooriumidevaheliste hinnakokkulepete kohta TSE testide tegemisel. See näitab Belgia ametiasutuste meelest selgelt, et nad ei soovi sugugi tasuda laboratooriumidele täiendavat hinda. Oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et uurimine, kas laboratooriumid võisid olla sõlminud hinnakokkuleppe, jätkub ja see uurimine peaks põhimõtteliselt lõpule jõudma 2010. aasta esimeses kvartalis.
3.4. Sissemaksete ja teenustasude kohaldamine ekspordi ja impordi suhtes
(46)
Belgia ametiasutused märgivad, et sissemakseid ja teenustasusid ei ole kunagi kohaldatud impordi ja ekspordi suhtes. Sissemakse peavad tegema ainult Belgias asuvad ettevõtjad ning 10,70 euro suurust teenustasu tuleb maksta üksnes Belgias tapetavate üle 30 kuu vanuste veiste puhul.
(47)
Belgia rõhutab, et komisjon analüüsis neid meetmeid juba otsuse N 9/05 ja N 10/05 raames ning järeldas, et sissemaksed ei ole diskrimineerivad imporditavate või eksporditavate toodete suhtes ega ole vastuolus aluslepinguga.
3.5. Niisuguse süsteemi puudumine, mille abil kannavad tapamajad teenustasu üle tootjatele või teistele turul tegutsejatele
(48)
Belgia ametiasutused märgivad, et tapamajad kannavad teenustasude kulu üle oma klientidele samamoodi, nagu iga normaalne ettevõtja kannab kulud üle oma klientidele. Selle ülekandmise eest kannavad seega hoolt tavalised turujõud. Lisaks on see, kui teenustasu kulu tuuakse tootjatele esitatavatel arvetel eraldi ära, tavaline praktika. Selles osas viitab Belgia otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendustele 93 ja 95, milles leitakse, et TSE suuniste punktis 25 ette nähtud kriteeriumid on täidetud.
3.6. Abi saajate kvalifitseerimine väikesteks ja keskmise suurusega ettevõtjateks (edaspidi „VKE”)
(49)
Belgia märgib, et kõik põllumajandustootjad Belgias on VKEd järgmiste kriteeriumide põhjal: nendes töötab alla 250 inimese, nende aastakäive ei ületa 40 miljonit eurot või aastabilansi kogusumma ei ületa 27 miljonit eurot ning ettevõtja ei ole 25 % ulatuses või suuremal määral teise ettevõtja või teiste ettevõtjate omandis, kes ei ole VKEd.
3.7. Kommentaarid abi siseturuga kokkusobivuse kohta kolmel ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses määratletud ajavahemikul (2001-2003, 2003-2007 ja pärast 2007. aastat)
(50)
Ajavahemiku kohta 1. jaanuarist 2001 kuni 1. jaanuarini 2003 ei ole Belgial erilisi kommentaare, sest komisjon järeldab ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 ise, et abi on tõenäoliselt siseturuga kokkusobiv. Ta märgib siiski, et abi ei ületanud 100 % kantud kuludest, ning on valmis edastama selle kohta vajadusel täiendavat teavet.
(51)
Belgia rõhutab siiski, et see teave edastatakse vaid teise võimalusena, võttes arvesse tema algset seisukohta, mille kohaselt ei saa praegusel juhul olla tegemist riigiabiga, sest Belgia ise valib, kuidas ta TSE teste rahastab.
(52)
Ajavahemiku kohta 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2007. aasta 1. jaanuarini märgib Belgia, et ei antud mingit abi, mis ületaks 100 % testi kulust. Belgia viitab otsusele N 9/05 ja N 10/05, milles oli seda küsimust juba analüüsitud.
(53)
Mis puudutab ajavahemikku pärast 2007. aasta 1. jaanuari, siis Belgia ei ole kunagi andnud abi üle 40 euro, sest testide kulu oli alla 40 euro.
(54)
Belgia esitab lisaks oma märkustele TSE testide rahastamise raames võetud meetmete üksikasjaliku kronoloogia. Et see teave on suures osas ära toodud käesoleva otsuse kirjeldavas osas, ei ole selles jaos kronoloogiat põhjalikult ära näidatud. Osa teabest on siiski esitatud ka allpool.
(55)
TSE testide rahastamise kronoloogia on järgmine.
-
2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2001. aasta 31. detsembrini: teste rahastati täielikult riigikassast.
-
2002. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini: testide eest tasus ette BIRB. Kokku tasus BIRB ette 67 156 527,65 eurot.
-
2004. aasta 1. juulist kuni 2004. aasta 30. novembrini: testide eest tasus ette AFSCA.
-
2004. aasta 1. detsembrist kuni 2005. aasta 31. detsembrini: 10,70 euro suurune teenustasu testitud veise kohta 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse alusel, millele lisandus AFSCA-poolne rahastamine oma vahenditest ja tagastatav ettemakse, mille riigikassa tema käsutusse andis.
-
Alates 2006. aasta 1. jaanuarist: rahastamine 10,70 euro suuruse teenustasuga testitud veise kohta ja 7 erinevale sektorile kehtestatud sissemaksetega (23). Kõnealused sissemaksed on ka nende TSE testide kulude hüvitamiseks, mis tasuti ette alates 2002. aasta 1. jaanuarist. Teenustasu korrigeeriti seejärel indeksiga ja see tõusis alates 2008. aasta 1. jaanuarist 11,07 eurole.
(56)
TSE testide hinnad on järgmised.
(eurodes)
Ajavahemik
Testide kogukulu (24)
Teenustasu summa
1.1.2001-31.1.2001
111,81
/
1.2.2001-31.3.2001
89,50
/
1.4.2001-31.12.2001
64,71
/
1.1.2002-15.3.2002
64,74
/
16.3.2002-31.12.2003
63,45
/
1.1.2004-15.1.2004
63,42
/
16.1.2004-30.6.2004
53,88
/
1.7.2004-30.11.2004
43,44
/
1.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
1.1.2005-30.6.2005
43,47
10,70
1.7.2005-31.12.2005
38,62
10,70
1.1.2006-30.9.2006
40,35
10,70
1.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
1.1.2007-31.12.2007
39,35
10,70
1.1.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Vastused komisjoni esitatud lisaküsimustele
(57)
Belgia tegi oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas mitu täpsustust vastuseks küsimustele, mis komisjon esitas 24. juulil 2009 pärast Belgialt märkuste saamist. Esiteks kordas Belgia oma seisukohta, et liikmesriik ei ole kohustatud jätma TSE testide kulu ettevõtjate kanda. Mis puudutab rahvatervise kaitsmise kulusid, siis riigiasutuste kehtestatud kontrollide kulusid ei saa pidada tasuks teenuse eest ja jätta neid ettevõtjate kanda. Koostööaltina otsustas ta siiski vastata komisjoni küsimustele nii, et järgib ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse loogikat.
(58)
Osa kohta, mida rahastab ühendus, kinnitas Belgia, et see osa arvati eespool toodud arvudesse.
(59)
Seejärel märkis Belgia, et mis puudutab rahastamist ajavahemikul 2004. aasta 30. juunist kuni 2005. aasta 31. detsembrini, siis seda tegi AFSCA rahastamisallikatest, mis olid tema käsutuses ja mis ta oli saanud endistelt asutustelt, kellest ta põlvneb. Nimetatud perioodil ei olnud maksulaadseid lõive.
(60)
Komisjon oli esitanud küsimusi 15 237 646 euro ja Belgia kommentaarides mainitud 67 156 527,65 euro suuruse summa omavahelise seose kohta (vt põhjendus 55). Belgia vastas, et 15 237 646 euro suurune summa kuulub täielikult 67 156 527,65 euro suuruse summa hulka. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et soovivad teha arvutusi, et kontrollida nimetatud summa õigsust.
(61)
Teenustasude osas märkis Belgia, et need jäävad põllumajandustootja kanda ega saa kujutada endast riigiabi. Belgia viitab siinkohal otsusele N 9/05 ja N 10/05, milles on märgitud, et ainult 33,38 eurot 44,08 euro suurusest summast on riigiabi. 10,70 euro suurune summa ei ole abi ning jäeti seega testi hinnast välja, kui hinnati, kas see on kooskõlas maksimumsummaga 40 eurot testi kohta.
(62)
Igatahes märkis Belgia, et ainus erinevus süsteemist, mille komisjon kiitis heaks otsuses N 9/05 ja N 10/05, on teenustasu korrigeerimine indeksiga nii, et see tõusis 10,70 eurolt 11,07 eurole.
(63)
Belgia parandas oma 1. detsembri 2009. aasta kirjas arve, mille ta oli varem esitanud tehtud testide hulga kohta. Ta märkis, et nende arvudega asendatakse arvud, mis ta oli esitanud varem oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele eelnevates ja järgnevates kirjades.
(64)
Need muudatused on tingitud sellest, et varem arvesse võetud proovide arv oli vale. Esimeste arvutuste puhul lähtuti nimelt teoreetilisest eeldusest, et tunnis võetakse 3 proovi, kuigi tegelikult võeti koha peal 12 proovi tunnis. See ühes tunnis võetud testide arvu suurenemine tõi kaasa proovivõtmise madalama kulu, mis mõjutas ka kogukulu testi kohta, sest testide kulu koosneb osaliselt tunnikulust, mis alaneb, kui tunnis võetakse rohkem proove. Lisaks vähendati 2003. ja 2004. aastal tapetud loomade koguarvu võrreldes varem esitatud arvuga. Belgia 1. detsembri 2009. aasta kirjas toodud arvud on inimtoiduks tapetud veiste kohta 2003. ja 2004. aasta puhul komisjonile esitatud arvud.
(eurodes)
2003
Laboratooriumi kulu
Veterinaari tunnitariif
Proovivõtmise kulu
Testikomplekti kulu
Kogukulu
Abi 40 eurot/test
jaanuar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
veebruar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
märts
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
aprill
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
mai
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juuni
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juuli
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
august
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
september
52,06
32,02 t
2,67
0,69
55,42
15,42
oktoober
52,06
32,02
2,67 t
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
detsember
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(eurodes)
2004
Laboratooriumi kulu
Veterinaari tunnitariif
Proovivõtmise kulu
Testikomplekti kulu
Kogukulu
Abi 40 eurot/test
1.-15. jaanuar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. jaanuar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
veebruar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
märts
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
aprill
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
mai
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juuni
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juuli
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
august
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
september
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
oktoober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
detsember
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Põhjenduses 64 toodud tabeli põhjal järeldab Belgia, et TSE testide kogukulu jääb alates 2004. aasta 1. juulist 40 euro piiresse.
(66)
Belgia ametiasutused esitasid selle põhjal ka enne ametliku uurimismenetluse algatamist esitatud ja algatamisotsuse põhjenduses 25 ära toodud tabeli paranduse. Viimased esitatud arvud on tegelikud näitajad, mitte hinnangud nagu varem. Sellest teabest ilmneb, et kogu ette tasutud summa on mitte 15 237 789,90 eurot, nagu arvati varem, vaid 6 619 810,74 eurot.
Ajavahemik
Testi hind (eurot)
Testide arv
Kokku (eurot)
1.1.2003-
15.1.2004
Kaudne riigiabi
40,00
373 550
14 942 015,90
Testi kulu 40 eurot
31,08
373 550
5 759 524,54
Kokku
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004-
30.6.2004
Kaudne riigiabi
40,00
160 551
6 422 043,10
Maks
22,02
160 551
860 286,19
Kokku
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003-
30.6.2004
Kogueelarve, mis tasuti ette ja ületas 40 eurot testi kohta
6 619 810,74
(67)
Belgia märgib ka, et kuigi Belgia konkurentsiasutuste uurimine näitas, et laboratooriumide tehtud TSE testide hind oli laboratooriumidevahelise ebaseadusliku kokkuleppe tõttu tõusnud, kohustus ta tasutud hinna turuhinda ületava osa tagasi nõudma ning seda vajadusel nii, et algatab pädevates kohtutes kohtumenetlused.
(68)
6. aprilli 2011. aasta kirjas kinnitasid Belgia ametiasutused taas, et 10,70 euro suurune teenustasu tähendab ainult seda, et TSE testi eest tasub isik, kelle huvides see hetkel tehakse, ning see tasu ei ole mõeldud varasemate TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks.
(69)
Samas 6. aprilli 2011. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et kogusumma, mille BIRB ette tasus, oli 67 156 527,65 eurot. AFSCA hüvitas selle summa osaliselt järgmiselt:
AFSCA poolt hüvitatud:
2005
4 477 102 eurot
2006
4 477 102 eurot
2007
Hüvitamist ei toimunud (taotleti ajapikendust, mis saadi nii, et tasuda tuli viivist).
2008
194 901 eurot (viivis edasilükatud hüvitamiselt)
Alates 2008. aastast
Hüvitamist BIRBile enam ei toimu - 22. detsembri 2008. aasta seadus-programm
Jääb hüvitada
58 202 323 eurot
(70)
Belgia märkis, et valitsus otsustas BIRBi tehtud ettemaksete hüvitamise peatada ning järelikult võetakse tagasinõutud summad üle AFSCA positiivsesse saldosse. Seda saldot tuleb käsitada TSE testide hüvitamisena.
(71)
Mis puudutab TSE testide kulu tasumist tootja poolt, siis Belgia kinnitas taas, et ei ole konkreetset süsteemi, mis kohustaks tapamaju kandma TSE testi teenustasu summa tootjale arvele, vaid see toimib nii iseenesest. Belgia tõi mõned arvete näited, millest ilmneb selgelt, et teenustasu summa kantakse arvetele eraldi. Tegemist on tapamaja ostutšekiga, mille tootja saab ja millel on teenustasu summa maha arvatud kogusummast, mille tapamaja tootjale looma ostu eest tasuma peab. Belgia märgib, et see tõendab, et TSE testi eest tasub AFSCAle lõpuks ikkagi tootja.
(72)
Oma viimases, 25. mai 2011. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et abi summade suhtes võidi määruse kohaldamise ajal kohaldada samaaegselt vähese tähtsusega abi vastavalt komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris, (25) ning siseturuga kokkusobivat ülemmäära, mis on 40 eurot testi kohta.
4. KOLMANDATE ISIKUTE ESITATUD KOMMENTAARID
(73)
Käesolevas menetluses ei saanud komisjon ühtegi kommentaari asjaomastelt kolmandatelt isikutelt.
5. HINNANG
5.1. Hinnang abi olemasolule
(74)
Kõigepealt märkis Belgia oma kommentaarides ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta, et ta leiab, et TSE testide kulu rahastavad liikmesriigid, sest need testid on kohustuslikud, ning ükski ühenduse õigusnorm ei nõua, et kontrollide kulu kannaksid ettevõtjad. Põllumajandussuunised aastateks 2007-2013 ja komisjoni praktika näitavad siiski selgelt, et testide erinevad kulutasemed võivad tekitada konkurentsimoonutusi ning et enamik liikmesriike annab abi nende testide hinna tasumiseks, millest ka vajadus reguleerida selle suurust, et piirata konkurentsimoonutusi, mida abi põhjustab. Eelkõige TSE suunistes on selgelt märgitud, et riikide antav abi võib tekitada konkurentsimoonutusi. Näiteks TSE suuniste punktis 24 on nenditud, et „alates 2003. aasta 1. jaanuarist ei tohi inimtoiduks tapetud veiste kohustuslike TSE testide puhul otsene ja kaudne toetus, kaasa arvatud ühenduse maksed, ületada 40 eurot testi kohta. Testimise kohustus võib põhineda kas ühenduse või riigisisestel õigusaktidel.” Need suunised esitati liikmesriikidele, kellel paluti võtta vajalikud meetmed ja viia oma süsteemid nende suunistega vastavusse. Mis puudutab põllumajandussuuniseid aastateks 2007-2013, siis ka nende punktis 132f jj on abi TSE testideks kvalifitseeritud riigiabiks. Lisaks on oluline rõhutada, et otsuse N 9/05 ja N 10/05 peale, milles on üks osa TSE testide rahastamisest kvalifitseeritud abiks, ei ole Belgia ametiasutused vaiet esitanud, mis ilmselgelt viitab, et Belgia ametiasutused olid nõus TSE testide rahastamise kvalifitseerimisega riigiabiks.
(75)
Nendest asjaoludest võib järeldada, et see, kui Belgia vaidlustab TSE testide rahastamiseks mõeldud abi kvalifitseerimise riigiabiks seetõttu, et need testid on kohustuslikud, ei ole kuidagi põhjendatud, võttes arvesse õigusakte, mida kohaldatakse juba aastaid.
(76)
Järelikult analüüsib komisjon kõnesolevaid meetmeid, lähtudes ELi toimimise lepingu artiklist 107. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on nähtud ette, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(77)
Et meede kuuluks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peavad korraga olema täidetud neli järgmist tingimust: 1) meedet rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest ja see peab olema riigi meede; 2) see peab olema valikuliselt seotud teatavate ettevõtjate või tootmissektoritega; 3) see peab abi saavatele ettevõtjatele tooma kaasa majanduseelise; 4) see peab kahjustama kaubandust liidus või kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi.
(78)
Järgnevates põhjendustes kohaldatakse meetmete suhtes, mis võivad kujutada endast riigiabi, neid nelja kriteeriumi.
(79)
Nagu on märgitud põhjenduses 55, on TSE testide kulude rahastamiseks kasutatud mitut rahastamissüsteemi. Riigi vahendite kasutamise kriteeriumi analüüsimisel on käesolevas otsuses tehtud vahet TSE testide rahastamise erinevate viiside vahel.
5.1.1. Riigi vahendite kasutamine
5.1.1.1. 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001
(80)
Ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 rahastas TSE testide kulu täielikult riigikassa. Ei ole kahtlustki, et niisugusel juhul on tegemist rahastamisega riigi vahenditest.
5.1.1.2. 1. jaanuarist 2002 kuni 30. juunini 2004
(81)
Järgneval perioodil, st 1. jaanuarist 2002 kuni 30. juunini 2004 tasus testide eest ette BIRB, kuni kõnealuste testide rahastamiseks leiti konstruktiivne lahendus. BIRB on õigusvõimeline föderaalne ametiasutus, mis tekkis endise Belgia majandus- ja põllumajandusameti (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, edaspidi „OBEA”) ja endise kvootide ja lubade keskameti põllumajandusosakonna (division Agriculture de l’ancien Office Central des Contingents et Licences, edaspidi „OCCL”) ümberkujundamise tulemusena. Tegemist on riigi osalusega organisatsiooniga, mis asub põllumajanduse ja väikeettevõtluse ministeeriumi haldusalas ning kuulub B-kategooriasse. BIRB on ühise põllumajanduspoliitika raames heaks kiidetud makseasutus, mida rahastab EAGGF (26). Talle võidakse lisaks anda ülesandeid, mis tulenevad föderaalvalitsuse või regioonide valitsuste põllumajanduspoliitikast. Et BIRB saaks oma halduseelarve tasakaalu viia, saab ta valitsuselt toetust, mis on kantud tema järelevalvevolituste eelarvesse föderaalsel tasandil (Service publik fédéral Économie - föderaalne majandusamet). BIRBil on lisaks ka omavahendid (tulud mõnest teenustasust ja piiratud ulatusega investeeringud). Eelneva põhjal kujutab BIRBi rahastamine endast rahastamist riigi vahenditest.
5.1.1.3. 1. juulist 2004 kuni 30. novembrini 2004
(82)
1. juulist 2004 kuni 30. novembrini 2004 tasus testide eest ette AFSCA. Tookord kehtinud õigusaktide kohaselt (peamiselt 4. veebruari 2000. aasta seadus AFSCA loomise kohta) (27) rahastati AFSCAd põhiliselt niisugustest erinevatest allikatest saadud tuludest nagu maksud, tasud ja lõivud, haldustrahvid, juhuslikud tulud, annetused, pärandused jms (28). AFSCA on õigusvõimeline riigiasutus, mis on 16. märtsi 1954. aasta seadusega teatavate avalikku huvi esindavate asutuste kontrollimise kohta (29) klassifitseeritud A-kategooriasse. Nendest kaalutlustest tuleneb seega, et AFSCA tasutud raha kujutab endast riigi vahendeid ning et seda, milleks see eraldatakse, otsustab riigiasutus, sest AFSCA allub rahvatervise valdkonnas pädevale ministrile.
5.1.1.4. 1. detsembrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005
(83)
Ajavahemikul 1. detsembrist 2004 (15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse jõustumise kuupäev) kuni 31. detsembrini 2005 (10. novembri 2005. aasta kuninglike määruste jõustumise kuupäev) rahastati TSE teste 10,70 euro suurusest teenustasust veise kohta, millele lisandus AFSCA-poolne rahastamine tema reservidest ja tagastatavast ettemaksest, mille riigikassa tema käsutusse andis.
(84)
AFSCA-poolne osaline rahastamine tema omavahenditest kujutab endast riiklikku vahendit (vt põhjendus 82).
(85)
Mis puudutab küsimust, kas teenustasud on riigi vahendid, siis riigi vahenditega võib tegemist olla juhul, kui ilmneb, et teenustasud ei kata teenuste kõiki tegelikke kulusid, mille eest neid makstakse. Kui osutatud teenuse kulu ja teenustasu ei ole vastavuses, moodustab ülejääk riikliku vahendi, mida riigiasutus, kellele teenustasu makstakse, võib kasutada. Seepärast tulebki kontrollida, kas AFSCAle TSE testide eest makstavad teenustasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mida AFSCA ettevõtjatele tõesti osutas, ja kas need põhinesid turuhindadel või mitte (vt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjendus 54). Seda küsimust on käsitletud allpool, analüüsides mõistet „eelis”.
5.1.1.5. Alates 2006. aasta 1. jaanuarist
(86)
Mis puudutab 10. novembri 2005. aasta kuninglike määruste jõustumisele järgnenud ajavahemikku, st perioodi, mis algas 1. jaanuaril 2006, siis tuleb kaaluda, kas nende määrustega kehtestatud teenustasud ja sissemaksed kujutavad endast riigi vahendeid. Seda küsimust analüüsiti juba otsuse N 9/05 ja N 10/05 raames. Selle põhjenduses 44 on üldiselt märgitud, et sissemaksed on riigi vahendid ja et teenustasud võivad olla riigi vahendid, kui selgub, et kõnealused teenustasud ei kata selliste teenuste kõiki tegelikke kulusid, mille eest neid makstakse. TSE teste rahastati osaliselt teenustasude ja osaliselt sissemaksetega. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 leiti, et TSE testide kuludest ühe osa rahastamine teenustasudega ei ole riigiabi ja et rahastamine sissemaksetega on riigiabi. Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjenduses 34, ei käsitleta käesolevas otsuses komisjoni otsusega heaks kiidetud abi ja seda abi siin seega uuesti ei analüüsita.
(87)
Teabe põhjal, mille Belgia esitas pärast ametliku uurimismenetluse algatamist, selgus siiski, et sissemaksetest saadud tulusid kasutati 2005. ja 2006. aastal osaliselt ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 1. detsembrini 2004 TSE testide eest ette tasutud 40 eurot ületavate summade hüvitamiseks. Seda ei olnud otsuses N 9/05 ja N 10/05 siiski mainitud. Järelikult kasutati ühte osa sissemaksetest ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 1. detsembrini 2004 tehtud TSE testide rahastamiseks, kusjuures eesmärk oli saada põllumajandustootjatelt mitteisikuliselt tagasi kohustuslike TSE testide eest ette tasutud summad, mis ületasid maksimumsummat 40 eurot.
(88)
Asjaolu, et üks osa nende sissemaksete tuludest eraldati testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks, ei muuda kuidagi riigiabiks kvalifitseerimist otsuses N 9/05 ja N 10/05.
5.1.2. Ettevõtjale antav valikuline eelis
(89)
Analüüsides, kas on olemas eelis, tuleb eristada riigi vahenditest rahastatavaid meetmeid, sealhulgas sissemaksed, ja teenustasudest rahastavaid meetmeid.
(90)
Riigi vahenditest rahastatavate meetmete, sealhulgas sissemaksete osas on komisjon olnud alati arvamusel, (30) et kui riik rahastab toodete tootmise või turustamisega seotud kohustuslike kontrollide kulusid, tuleb seda pidada ettevõtjatele antavaks valikuliseks eeliseks (31). Riik on nimelt leevendanud koormust, mis jääb tavaliselt ettevõtja eelarve kanda. Eelnevast võib järeldada, et põllumajandustootjad, tapamajad ja muud üksused, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad tooteid, mis on saadud veistelt, kellele tehti asjaomasel ajavahemikul kohaldatavate õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras TSE testid, tegelevad majandustegevusega ja said TSE testide riigipoolse rahastamise kaudu alates 2001. aasta 1. jaanuarist riigiabi.
(91)
Belgia esitatud argumentidega (vt põhjendus 37 jj), mille kohaselt on TSE teste vaja rahastada selleks, et kaitsta rahvatervist, ning liikmesriik ise otsustab, kuidas TSE teste tavaliselt rahastatakse, ei saa nõustuda põhjenduses 74 esitatud põhjustel. Valikulisuse hindamise konkreetsemas kontekstis väitis Belgia, et valikulisusest saab kõnelda üksnes siis, kui teatavatele sektoritele või ettevõtjatele saab osaks eeliskohtlemine võrreldes normaalse süsteemiga. See, et TSE testide rahastamine on erinevates liikmesriikides erinev ja see võib tekitada konkurentsimoonutusi, ei ole Belgia arvates tingitud riigiabist, vaid õigusaktide ühtlustamatusest.
(92)
Selle argumendiga ei saa siiski nõustuda. Nagu on märgitud otsuses N 9/05 ja N 10/05, on valikulisuse kriteerium täidetud, kui eelis on antud mõnele ettevõtjale või ühele tegevussektorile. Praegusel juhul toob TSE testide riigipoolne rahastamine riigisiseselt kasu ainult ühele konkreetsele sektorile, nimelt sellele, kus kasvatatakse loomi, kellele tehakse TSE teste. Ühenduse tasandil annab TSE testide riigipoolne või riigi vahenditest rahastamine Belgia ettevõtjatele eelise oma välismaiste konkurentide ees, kelle puhul ei rahasta kohustuslikke TSE teste riik või ei rahastata neid riigi vahenditest. TSE suuniste preambulis (punktid 8 ja 9) oli selgelt märgitud, et käimasolev ühtlustamine, millega sektorit kohustati kandma kulusid, oli aeglane ning et komisjon otsustas seega oma riigiabipoliitikat TSE testide kulude osas täpsustada ja muuta. TSE suuniste punktis 24 on omakorda mainitud, et analüüsimise kohustus võib tuleneda ühenduse või liikmesriigi õigusaktidest. Selles punktis on selgelt märgitud, et testide tegemise kohustus ei ole ühenduse tasandil ühtlustatud, mis tähendab, et selle tõttu võib ette tulla ka valikulist abi, mis soodustab konkreetse riigi ettevõtjaid. Kokkuvõttes annavad riigi vahenditest, sealhulgas sissemaksetest rahastatavad meetmed põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusnormide kohaselt kohustuslikus korras TSE test, valikulise eelise, sest need alandavad kulusid, mida isikud, kelle tooteid testitakse, kandma peavad. Neid eeliseid ei anta otsetoetustega, vaid nii, et riigiasutused kannavad TSE testide kulud, tasudes testide eest otse laboratooriumidele, kes neid tapamajade taotlusel teevad, ja kandes need kulud AFSCA arvele.
(93)
Mis puudutab teenustasudest rahastatavaid abimeetmeid, siis tuleb kontrollida, kas nende teenustasudega antakse eelis. Nagu märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (põhjendused 61 ja 62), ei ole eelisega tegemist siis, kui need teenustasud jäävad alla nende teenuste tegelike kulude, mida AFSCA ettevõtjatele tegelikult osutab. Kontrollida tuleb ka, kas tasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mis AFSCA ettevõtjatele tõesti osutas. Konkreetselt kerkib küsimus, kas tapamajadele ja tootjatele, kes tasusid ajavahemikul 1. detsembrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta, anti eelis ja kas nemad olid tõesti AFSCA osutatud teenuste saajad.
(94)
Belgia ametiasutused märkisid oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele, et teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta on lisaks AFSCA reservidele ja riigikassa tagastatavatele ettemaksetele AFSCA ainus rahastamisallikas, mille abil ta kannab TSE testide kulud. Teenustasu maksavad tapamajad. Belgia ametiasutused mainisid, et tapamajadele ei ole kehtestatud mingit seaduslikku kohustust kanda teenustasu summa oma klientidele arvele, kuid praktikas kannavad tapamajad teenustasu kulu tootjate arvele eraldi. Belgia tõendas seda arvetega, mis ta näiteks esitas ja millelt ilmneb selgelt, et tapamajad kannavad teenustasu summa tootjate arvele eraldi. Belgia leiab, et viisi, kuidas tapamajad kannavad makstava teenustasu tootjatele või teistele teenuse potentsiaalsetele saajatele üle, ei ole tarvis ametlikult reguleerida, sest see kulu kantakse tootjatele arvele samamoodi nagu teised kulud, mis tapmisega kaasnevad ja tootjatele arvele kantakse.
(95)
Eelnevast võib seega järeldada, et ametliku uurimismenetluse algatamise ajal põhjenduses 44 väljendatud kahtluse, et tapamajadele puhul oli tasu palju kõrgem kui teiste teenuse saajate puhul, kõrvaldas teave, mille Belgia esitas selle teenustasu summa tootjate arvele kandmise kohta.
(96)
Küsimuses, kas TSE testide hind on turuhind, märkis Belgia esiteks komisjonile, et alates 2005. aasta juulist on AFSCA välja pakutud hinnad alla 40 euro, samal ajal kui põllumajandussuunistes aastateks 2007-2013 mainitakse, et 40 eurot on hetkel kõige madalam hind ühenduses. See näitab, et hinnad on vastavuses mujal Euroopas konkreetsel ajavahemikul kasutatavate hindadega. Teiseks vastas Belgia ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele, et olukord on samasugune nagu olukord, mida vaadeldi otsuses N 9/05 ja N 10/05, milles leiti, et teenuste osutajad nimetati avatud ja mittediskrimineerivate menetluste kohaselt (vt otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 82). Kolmandaks võtab komisjon teatavaks Belgia kohustuse võtta kõik võimalikud õiguslikud meetmed, et saada tagasi testide hindu ületavad väljamakstud summad, juhul kui Belgia konkurentsiasutused järeldavad, et laboratooriumid olid sõlminud ebaseadusliku kokkuleppe, mis tõstis testide hindu. Nende kaalutluste põhjal leiab komisjon, et teenustasusid ei saa pidada riigi vahenditeks, sest AFSCAle TSE testide eest makstud teenustasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mis AFSCA tõesti ettevõtjatele osutas, ning põhinesid turuhinnal.
(97)
Kooskõlas otsusega N 9/05 ja N 10/05 võib järeldada, et teenustasuga ei antud ei tapamajadele ega tootjatele eelist, sest teenustasu katab makse teenuse eest, mille sai teenustasu maksja, ja testi hind põhineb turuhinnal. See järeldus võimaldab ühtlasi tõdeda, et rahastamist riigi vahenditest ei toimunud, sest testi hind vastab turuhinnale.
5.1.3. Konkurentsi moonutamine ja mõju liidusisesele kaubandusele
(98)
Mis puudutab teisi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamist reguleerivaid tingimusi, siis meede võib avaldada mõju Belgia seisundile asjaomases sektoris (32). Et Belgia ettevõtjad tegutsevad väga suure konkurentsiga rahvusvahelisel turul, kahjustab meede või ähvardab kahjustada konkurentsi (33) ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
5.1.4. Järeldused abi laadi kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(99)
Komisjon arvab eelneva põhjal, et TSE testide niisugune rahastamine sissemaksete ja muude riigi vahendite abil, nagu on kirjeldatud eespool, on riigi vahenditest rahastatav eelis. See eelis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid ja teatavate kaupade tootmist, sest võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Eelis antakse põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras TSE test. Komisjon järeldab seega, et need meetmed kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Seevastu TSE testide osa, mida rahastatakse teenustasudest, ei ole abi, sest teenustasu maksjad on turuhinnaga osutatavate teenuste saajad.
5.2. Abi ebaseaduslikkus
(100)
Alates 2001. aasta 1. jaanuarist ei teatanud Belgia ametiasutused komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 abimeetmetest, mis seisnevad TSE testide rahastamises. Määruse (EÜ) nr 1/2004 kohaldamisalasse kuuluv abi on teatamiskohustusest vabastatud, tingimusel et see vastab nimetatud määruses ette nähtud tingimustele. Abi on seega ebaseaduslik, kui need tingimused ei ole täidetud.
5.3. Abi rahastamine
(101)
Mis puudutab riigiabi, mida rahastatakse osaliselt maksulaadsest lõivust, st sissemaksest, siis tegevusi, mida rahastatakse abiga, ja abi rahastamist ennast peab analüüsima komisjon. Riigiabi rahastamise võimalik kokkusobimatus siseturuga muudab nimelt ka abi enda siseturuga kokkusobimatuks, isegi juhul, kui abi anti kohaldatavaid konkurentsieeskirju järgides.
(102)
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei kuulu maksud ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevate sätete kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui nad moodustavad abimeetme rahastamise vahendi nii, et on selle meetme oluline osa (34). Selleks et maksu või osa maksust saaks käsitada abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline püsiv seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks (35). Kui selline seos on olemas, mõjutab maksutulu otseselt antava abi suurust (36) ning kokkuvõttes hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta siseturuga (37).
(103)
Seega tuleb analüüsida, kas alates 1. juulist 2004 tasumisele kuuluv sissemakse vastab põhjenduses 102 nimetatud kriteeriumidele, ning teha vahet erinevate ajavahemike suhtes kohaldatavate õiguslike vahendite põhjal. Rahastatava abi suhtes kohaldati erandit, kuid see erand ei hõlma abi rahastamise süsteemi ning järelikult tuleb rahastamissüsteemi õiguspärasust kontrollida kogu kõnesoleva perioodi vältel.
5.3.1. 1. juulist 2004 kuni 31. detsembrini 2005
(104)
Selle ajavahemiku jooksul tasus abi eest ette AFSCA ja seda rahastati ka 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse alusel teenustasudest (neid viimaseid käesolev jagu siiski ei käsitle, sest tegemist ei ole abiga, vt põhjendus 97). Tuleb kontrollida, kas rahastamissüsteem on abimeetme lahutamatu osa. Kehtivatest õigusaktidest ei ilmne, et AFSCA rahastamise viisi ja TSE testide rahastamise vahel oleks seos, mis näeb ette vahendite kohustusliku eraldamise, või et lõivu tulu eraldataks tingimata abi rahastamiseks. 4. veebruari 2000. aasta seaduses AFSCA loomise kohta on nähtud ette AFSCA rahastamise erinevad allikad (vt põhjendus 82). Lisaks ei saa järeldada, et lõivust saadav tulu mõjutaks otseselt abi suurust, sest teste rahastatakse korraga nii teenustasudest kui ka AFSCA poolt. AFSCA makstava abi summa varieerub seega sõltuvalt testide hinnast, mitte AFSCAle tehtavatest sissemaksetest. Järelikult ei ole sissemaksetest saadavate tulude ja ette tasutud summade hüvitamise vahel seost.
5.3.2. Alates 1. jaanuarist 2006
(105)
Alates nimetatud kuupäevast reguleeritakse sissemaksete küsimust kuningliku määrusega AFSCA rahastamiseks mõeldud sissemaksete kohta. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 vaadeldi sissemaksete abil rahastamise süsteemi ning leiti, et meetod, mille korral rahastatakse üht osa TSE testidega seotud kuludest, ei sisalda imporditavate või eksporditavate toodete diskrimineerimist ega ole aluslepinguga vastuolus (38). Nagu märgitud põhjenduses 31, ei käsitle käesolev otsus eelnevalt heakskiidetud meetmeid. Et Belgia teatas, et üks osa sissemaksetest oli alates 2006. aasta 1. jaanuarist mõeldud varasemate TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks, on komisjonil siiski õigus analüüsida rahastamissüsteemi selles osas, mis puudutab TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamist sissemaksetega.
(106)
Belgia märkis, et rahastamissüsteem jäi muutumatuks, välja arvatud teenustasu korrigeerimine indeksiga. Ainus, mis muutus, oli see, et sissemaksetest saadavaid tulusid hakati 2006. aastal kasutama TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks.
(107)
Mis puudutab küsimust, kas see rahastamine on abimeetme lahutamatu osa, siis sellele tuleb vastata eitavalt. Sissemaksete eraldamine pärast 2006. aastat testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks ei mõjutanud antava abi summat. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et hüvitamissüsteem on solidaarne hüvitamissüsteem, mille puhul tasub iga ettevõtja AFSCAle osamakset ja üks osa sellest sissemaksest läheb varem TSE testide eest ette tasutud kulude hüvitamiseks. Sellesse süsteemi teevad sissemakseid ka kõik tegutsevad ja asjaomasel perioodil veiseid pidanud ettevõtjad, kuid mitte üksnes nemad. Komisjon järeldab niisiis, et abi rahastamine ei ole kõnesoleva abimeetme lahutamatu osa.
5.4. Abimeetmete siseturuga kokkusobivuse hindamine
(108)
Kui abi on riigiabi ja kuulub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb analüüsida, kas seda võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohaselt pidada siseturuga kokkusobivaks.
(109)
Võttes arvesse kõnesolevat meedet, saab kohaldada üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c, milles on sätestatud, et siseturuga võib pidada kokkusobivaks üksnes abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
(110)
Vastavalt ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris (39) aastateks 2000-2006 (edaspidi „põllumajandussuunised aastateks 2000-2006”) punktile 23.3 ja komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (40) tuleb iga õigusvastast abi nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, artikli 1 punkti f tähenduses (41) hinnata vastavalt abi andmise hetkel kehtinud kriteeriumidele ja suunistele. Komisjon võttis 2002. aastal vastu TSE suunised. Neid suuniseid kohaldati 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2006. aasta 31. detsembrini (42). TSE suuniste punktis 44 on nähtud ette, et peale juhtumite, mis on seotud eelkõige TSE testidega, analüüsitakse õigusvastast abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses vastavalt kriteeriumidele ja suunistele, mida kohaldati abi andmise hetkel. Et abi anti 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2005. aasta 31. detsembrini, kujutavad TSE suunised endast asjakohast raamistikku selle abi analüüsimisel.
(111)
Vastavalt ajavahemiku 2007-2013 põllumajandussuuniste punktile 194c ei kohalda komisjon alates 2007. aasta 1. jaanuarist enam TSE suuniseid, välja arvatud TSE suuniste punktis 43 jj nimetatud õigusvastase abi suhtes.
(112)
Erinevate õigusnormide kohaldamise põhjal võib eristada kahte ajavahemikku.
5.4.1. Ajavahemik 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002: TSE suuniste punktis 45 viidatud 2000.-2006. aasta põllumajandussuuniste punkti 11.4 kohaldamine
(113)
TSE suuniste punktis 45 on nähtud ette, et mis puudutab ebaseaduslikku riigiabi, mille eesmärk on katta enne TSE suuniste kohaldamise alguskuupäeva (st enne 2003. aasta 1. jaanuari) tehtud TSE testidega seotud kulud, siis komisjon hindab niisuguse abi kokkusobivust siseturuga vastavalt 2000.-2006. aasta põllumajandussuuniste punktile 11.4 ja oma tavadele, mida ta kasutab alates 2001. aastast ja mille kohaselt ta nõustub, et niisugune abi võib ulatuda 100 %ni.
(114)
Vastavalt 2000.-2006. aasta põllumajandussuuniste punktile 11.4 võib pidada siseturuga kokkusobivaks üksnes
-
meedet, mida rakendatakse osana asjakohasest ühenduse, riikliku või piirkondliku tasandi kavast, mille eesmärk on ära hoida, kontrollida või tõrjuda asjaomast haigust (punkt 11.4.2);
-
meedet, mille eesmärk on ennetamine või hüvitamine või nende kahe kombinatsioon (punkt 11.4.3);
-
meedet, mis on kooskõlas nii ühenduse veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktides ette nähtud eesmärkidega kui ka nende õigusaktide konkreetsete sätetega (punkt 11.4.4);
-
meedet, mille puhul abi suurus ei ületa 100 % lubatud kuludest (punkt 11.4.5).
Kui abi antakse ühenduse ja/või riiklike ja/või piirkondlike abikavade alusel, nõuab komisjon tõendeid, et eri kavade ühendamine ei põhjusta ülemäärast hüvitamist. Kui ühenduse toetus on heaks kiidetud, tuleb esitada asjaomase komisjoni otsuse kuupäev ja viiteandmed.
(115)
Kolme esimese tingimuse osas leiti juba ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et need on täidetud (vt algatamisotsuse põhjendus 80). Ka Belgia ametiasutused ise kinnitasid seda lähenemisviisi oma kommentaarides ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele. TSE on nimelt nakkushaigus ja ohustab inimese tervist. Tegemist on loomahaigusega, mille esmasest koldest tuleb teatada otse komisjonile ja teistele liikmesriikidele (43). Abimeetme eesmärk on võidelda TSE vastu, analüüsides tapetud ja surnuna leitud loomi. Põllumajandustootjate kantavate kulude hüvitamine peab tagama, et meetmed viiakse tõesti ellu. Kõik meetmed võetakse vastavalt ühenduse õiguse nõudmistele või soovitustele (44).
(116)
Mis puudutab neljandat tingimust, siis Belgia edastatud teave näitab, et TSE testide kulu rahastamise ulatus kõikus sellel ajavahemikul 111,81 euro ja 63,45 euro vahel (vt põhjendus 56). Nendeks kuludeks on laboratooriumi analüüsi, veterinaaripoolse proovivõtmise ja testikomplekti kulud. Komisjon leiab, et need kulud on vastavuses 2000.-2006. aasta põllumajandussuuniste punktiga 11.4.5, milles on muu hulgas mainitud tegelike kuludena nimetatud sanitaarkontrollide, testide ja muude teimimismeetmete kulusid.
(117)
Kokkuvõttes on ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 antud abi siseturuga kokkusobiv.
5.4.2. Ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2005: TSE suuniste punkti 21 jj kohaldamine
(118)
Komisjon otsustas vastavalt TSE suuniste punktile 23 lubada edaspidigi abi, mis katab vastavalt 2000.-2006. aasta põllumajandussuuniste punktis 11.4 sätestatud põhimõtetele kuni 100 % TSE testidega seotud kuludest (vt põhjendus 114).
(119)
Lisaks peavad vastavalt TSE suunistele olema täidetud ka järgmised tingimused:
-
alates 1. jaanuarist 2003 ei tohi inimtoiduks tapetavate veiste kohustusliku TSE testi puhul abi, sealhulgas ühenduse maksed, ületada 40 eurot testi kohta (vt TSE suuniste punkt 24);
-
riigiabi, mille eesmärk on katta TSE testidega seotud kulud, makstakse ettevõtjale välja seal, kus tuleb võtta proovid testideks. Kui abi makstakse välja laboratooriumidele, tuleb tõendada, et abi kogu summa antakse ettevõtjale üle (TSE suuniste punkt 25).
(120)
Nagu on märgitud põhjendustes 115 ja 116, on need 2000.-2006. aasta põllumajandussuunistes nimetatud neli tingimust täidetud.
(121)
Tingimuse osas, mis näeb ette 40 euro suuruse maksimumsumma testi kohta, nendib komisjon, et see maksimumsumma ületati ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 30. juunini 2004. Belgia esitatud teabe põhjal ületati see summa kõnealusel perioodil kokku 6 619 810,74 euro võrra. Alates 1. juulist 2004 on testi kogukulu alla 40 euro (vt põhjendus 64). Belgia ametiasutused märkisid, et need summad hõlmavad riiklikke ja ühenduse makseid (vt põhjendus 58).
(122)
Mis puudutab tingimust, et abi tuleb maksta ettevõtjale välja seal, kus võetakse proovid testideks, ja kui abi makstakse välja laboratooriumidele, tuleb tõendada, et abi kogu summa antakse ettevõtjale üle (TSE suuniste punkt 25), siis komisjon leiab, et see tingimus on täidetud.
(123)
Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, teatasid Belgia ametiasutused, et TSE testidega seotud kulude summa makstakse välja otse laboratooriumidele. Ettevõtjad ei pea tasuma veistele tehtavate TSE testide puhul mingeid laboratooriumikulusid. See hinnang on kooskõlas samasuguse süsteemi puhul otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjenduses 95 otsustatuga. Nagu eespool märgitud, kantakse tootjatele üle ainult teenustasu kulu (vt põhjendus 93 jj), kuid see osa TSE testi rahastamisest ei ole abi. Järelikult antakse abi kogu summa üle ettevõtjale.
5.4.3. Ajavahemik pärast 1. jaanuari 2006
(124)
Ajavahemiku osas pärast 1. jaanuari 2006 viitab komisjon otsustele N 9/05 ja N 10/05, sest käesoleva otsuse eesmärk ei ole käsitleda veel kord nimetatud otsusega heakskiidetud abi.
5.4.4. Järeldus
(125)
TSE testide rahastamiseks antud abi, mis ületas ajavahemikul 1. jaanuarist 2003. aastal kuni 30. juunini 2004. aastal 40 eurot testi kohta ning mille kogusumma on 6 619 810,74 eurot, on siseturuga kokkusobimatu.
5.5. Ette tasutud eelarveliste summade hüvitamine
(126)
Nagu eespool mainitud, rahastati teste ajavahemikul 1. jaanuarist 2003. aastal kuni 30. juunini 2004. aastal riigi vahenditest nii, et summa ületas maksimumsumma 40 eurot testi kohta.
(127)
Belgia otsustas selle ülejäägi hüvitada AFSCA rahastamiseks alates 1. jaanuarist 2006 nõutavate sissemaksete summa abil, kusjuures see hüvitamine pidi esialgu kestma 15 aastat, kuid hiljem loobuti sellest kavatsusest. Niisuguse üldise lähenemise põhjus on Belgia ametiasutuste sõnul see, et praktikas oli raske raha individuaalselt tagasi saada, sest mõned ettevõtjad olid surnud või oma tegevuse lõpetanud.
(128)
Hilisemas kirjas, mis kannab 6. aprilli 2011. aasta kuupäeva, märkisid Belgia ametiasutused, et AFSCA hüvitas ülejääki aastatel 2005-2006 AFSCA vahendite abil.
(129)
Väljapakutud tagasinõudmissüsteem ei ole siiski kooskõlas ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise puhul kehtivate nõuetega. Vastavalt kohtupraktikale on tagasinõudmise eesmärk taastada olukord, mis valitses turul enne asjaomase abi andmist. Varasema olukorra taastamise eesmärk on saavutatud, kui abi saaja on ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagastanud ning kaotab eelise, mis tal turul oma konkurentide ees oli, nii et abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (45). Tagasinõutav abi hõlmab komisjoni kehtestatud sobiva määraga viivist, mida kohaldatakse alates kuupäevast, mil õigusvastane abi anti abi saaja käsutusse, kuni selle sissenõudmise kuupäevani (46). Vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (47) tuleb viivis arvutada liitintressina, kuid praegusel juhul see nii ei ole. Lisaks on määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 ette nähtud, et liikmesriik peab võtma kõik meetmed komisjoni otsuse viivitamatuks ja tegelikuks elluviimiseks. Tagasinõudmine sel kujul, nagu Belgia selle välja pakkus ja osaliselt ellu viis, ei vasta eespool mainitud nõuetele ning seda ei saa pidada selliseks tagasinõudmiseks, nagu on nähtud ette määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14.
6. JÄRELDUSED
(130)
Komisjon leiab, et TSE testide rahastamine teenustasudest ei ole abi.
(131)
Komisjon järeldab, et TSE testide rahastamine riigi vahenditest on abi põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad ja turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusnormide kohaselt kohustuslikus korras TSE test. See abi on siseturuga kokkusobiv ajavahemikel 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2002. aasta 31. detsembrini ja 2004. aasta 1. juulist kuni 2005. aasta 31. detsembrini. See ei ole siseturuga kokkusobiv ajavahemikul 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini. Abi ei ole kokkusobiv summa osas, mis ületab 40 eurot testi kohta ja mis Belgia hinnangul moodustab kokku 6 619 810,74 eurot.
(132)
Komisjon tõdeb, et Belgia kasutas abi TSE testide rahastamiseks ebaseaduslikult, rikkudes perioodil 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Alates 2003. aasta 1. jaanuarist kuulus abi erandimääruse kohaldamisalasse, kuid et ei järgitud selles erandimääruses kehtestatud tingimusi, on abi ebaseaduslik.
(133)
Ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi, mis ületab maksimumsummat 40 eurot testi kohta, tuleb tagasi nõuda, välja arvatud abi konkreetsetele projektidele, mis vastasid selle abi andmise hetkel kohaldatavas vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses sätestatud kõikidele tingimustele,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Teenustasudest rahastatavad meetmed ei kujuta endast riigiabi.
2. TSE testide rahastamine riigi vahenditest kujutab endast siseturuga kokkusobivat abi põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad ja turustavad veiselihasaadusi, millele tehti ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 ja ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 kohustuslikus korras TSE test.
3. TSE testide rahastamine riigi vahenditest ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 30. juunini 2004 kujutab endast siseturuga kokkusobivat abi põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad ja turustavad veiselihasaadusi, millele tehti kohustuslikus korras TSE test summade eest, mis jäi alla 40 euro testi kohta. Siseturuga kokkusobimatu abi, mis ületab maksimumsummat 40 eurot testi kohta, tuleb tagasi nõuda, välja arvatud abi konkreetsetele projektidele, mis vastasid selle abi andmise hetkel kohaldatavas vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses sätestatud kõikidele tingimustele.
4. Belgia on ebaseaduslikult andnud abi TSE testide rahastamiseks, rikkudes ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.
Artikkel 2
1. Belgia võtab meetmed, mis on vajalikud artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmiseks saajatelt.
2. Tagasinõutav abi hõlmab viivist, mis arvutatakse alates kuupäevast, mil asjaomane abi saajate käsutusse anti, kuni abi sissenõudmise päevani.
3. Viivis arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile liitintressina.
4. Tagasinõudmine toimub viivitamatult siseriiklikus õiguses ette nähtud menetluste kohaselt, kui need võimaldavad käesolevat otsust otsekohe ja tegelikult täita.
Artikkel 3
Artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud abi nõutakse sisse viivitamata ja tõhusalt.
Belgia tagab, et käesolev otsus viiakse ellu nelja kuu jooksul alates sellest teatamise kuupäevast.
Artikkel 4
1. Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatamise kuupäevast esitab Belgia komisjonile järgmise teabe:
a)
isikute loetelu, kes said artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud abi, ning iga abisaaja saadud abi kogusumma;
b)
kogusumma (põhisumma + sissenõutav intress), mille abi saajad peavad tagastama;
c)
selliste meetmete üksikasjalik kirjeldus, mis on käesoleva otsuse järgimiseks juba võetud või mida on kavas võtta;
d)
dokumendid, mis tõendavad, et abi saajaid on teavitatud abi tagastamise kohustusest.
2. Belgia hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse elluviimiseks võetud siseriiklike meetmete tulemustega seni, kuni artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud abi tagasinõudmine on lõppenud.
3. Pärast lõikes 1 nimetatud kahekuulise perioodi lõppu esitab Belgia komisjoni nõudmisel aruande meetmete kohta, mis on käesoleva otsuse järgimiseks juba võetud või mida on kavas võtta. Aruandes esitatakse ka üksikasjalik teave abi summade ja intresside kohta, mis on abi saajatelt juba sisse nõutud.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.
Brüssel, 27. juuli 2011