РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 203/2012 НА КОМИСИЯТА
от 8 март 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета във връзка с подробни правила относно биологичното вино
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 19, параграф 3, втора алинея, член 21, параграф 2, член 22, параграф 1, член 38, буква а) и член 40 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 834/2007, и по-специално с дял III, глава 4 от него, се определят основните изисквания по отношение на биологичното производство на преработени храни. Подробните правила за прилагането на тези основни изисквания са установени с Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията от 5 септември 2008 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти по отношение на биологичното производство, етикетирането и контрола (2).
(2)
Специфични разпоредби за биологичното производство на вино следва да се добавят в Регламент (ЕО) № 889/2008. Тези разпоредби следва да се прилагат за лозаро-винарските продукти, посочени в Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (3).
(3)
Преработката на биологично вино изисква употребата при добре уточнени условия на някои продукти и вещества като добавки или технологични спомагателни вещества. За тази цел и на базата на препоръките на проучване на равнището на Съюза за „Биологично лозарство и винопроизводство: развитие на технологии, благоприятни за околната среда и за потребителите, за подобряване на качеството на биологично произведеното вино и разработване на научнообоснована нормативна уредба“ (известно и под името „ORWINE“ (4)), използването на такива продукти и вещества следва да бъде разрешено в съответствие с член 21 от Регламент (ЕО) № 834/2007.
(4)
Някои продукти и вещества, които се използват като добавки и технологични спомагателни вещества за енологични практики съгласно Регламент (ЕО) № 606/2009 на Комисията от 10 юли 2009 година относно определяне на някои правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета по отношение на категориите лозаро-винарски продукти, енологичните практики и приложимите ограничения (5), се получават от суровини от земеделски произход. В такъв случай суровините могат да се предлагат на пазара в биологичната си форма. С оглед насърчаване на увеличаването на търсенето ѝ на пазара следва да се отдаде предпочитание на използването на добавки и технологични спомагателни вещества, получени от биологично отгледани суровини.
(5)
Практики и технологии за винопроизводството са установени на равнището на Съюза в Регламент (ЕО) № 1234/2007 и в правилата за прилагането му, установени в Регламент (ЕО) № 606/2009, и в Регламент (ЕО) № 607/2009 на Комисията от 14 юли 2009 г. за определяне на някои подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета по отношение на защитените наименования за произход и защитените географски указания, традиционните наименования, етикетирането и представянето на определени лозаро-винарски продукти (6). Използването на тези практики и технологии на биологичното винопроизводство може да не съответства на целите и принципите, посочени в Регламент (ЕО) № 834/2007, и по-специално със специфичните принципи, приложими за преработката на биологични храни, упоменати в член 6 от Регламент (ЕО) № 834/2007. Затова за определени енологични практики и процеси следва да се определят специфични ограничения.
(6)
Някои други практики, които са широко разпространени при преработката на храни, са приложими и за винопроизводството и може да се отразят също така върху определени съществени характеристики на биологичните продукти и следователно върху истинската им същност, но засега няма алтернативни технологии, които биха могли да ги заместят. Това важи за топлинна обработка, филтриране, обратна осмоза и използване на йоннообменни смоли. Следователно тези практики следва да са разрешени на производителите на биологично вино, но използването им следва да се ограничи. В подходящ срок следва да се предвиди възможност за преразглеждане на йоннообменните смоли за топлинна обработка и на обратната осмоза.
(7)
Енологични практики и процеси, които биха могли да се окажат подвеждащи по отношение на истинската същност на продукта, следва да са изключени от биологичното винопроизводство. Това се отнася до концентрацията със студ, намаляването на алкохолното съдържание, десулфитиране чрез физични методи, електродиализата и използването на катионообменители, тъй като тези енологични практики съществено променят състава на продукта до степен, когато могат да се окажат подвеждащи по отношение на истинската същност на биологичното вино. За същите цели може и използването или добавянето на определени вещества да се окажат подвеждащи по отношение на истинската същност на биологичното вино. Следователно е целесъобразно да се определи, че такива вещества следва да не се използват или добавят при биологичните енологични практики и преработването.
(8)
По отношение по-специално на сулфитите резултатите на проучването ORWINE показаха, че производителите на биологично вино в Съюза вече са постигнали намаляване на нивото на серния диоксид във вината, произведени от биологично грозде, спрямо максималното съдържание на серен диоксид, допустимо за небиологичните вина. Следователно е подходящо да се определи максималното съдържание на сяра, специфично за биологичните вина, което следва да е по-ниско от нивото, разрешено в небиологичните вина. Необходимите количества серен диоксид зависят от различните категории вино, както и от някои присъщи на виното характеристики, предимно съдържанието му на захар, които следва да се имат предвид при определяне на максималните нива на серен диоксид, специфични за биологичните вина. Извънредни климатични условия обаче може да предизвикват проблеми в определени лозарски райони, които да налагат използването на допълнителни количества сулфити при производствата на виното за постигане на стабилност по отношение на крайния продукт за съответната година. Следователно следва да бъде разрешено повишаването на максималното съдържание на серен диоксид, когато такива условия са налице.
(9)
Виното е продукт с дълъг срок на годност и някои вина по традиция се складират в бъчви или резервоари в продължение на няколко години, преди да се предложат на пазара. Според условията на Регламент (ЕИО) № 2092/91 на Съвета от 24 юни 1991 г. относно биологичното производство на земеделски продукти и неговото означаване върху земеделските продукти и храни (7) и за ограничен период в съответствие с Регламент (ЕО) № 889/2008 търговията на такива вина при спазване на изискванията за етикетиране съгласно посочения регламент следва да се разрешава до изчерпване на наличностите.
(10)
Някои от складираните вина са произведени вече по енологичен процес, който съответства на правилата за производството на биологично вино, определени в настоящия регламент. Когато това може да се докаже, използването на знака на Общността за биологична продукция, посочен в член 25, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007, който от 1 юли 2010 г. се нарича „знак на Европейския съюз за биологична продукция“, следва да бъде разрешен, за да се даде възможност за обективно сравнение и конкуренция между биологичните вина, произведени преди и след влизането в сила на настоящия регламент. Ако случаят обаче не е такъв, виното следва да се етикетира само като „вино от биологично грозде“, без да носи „знака на ЕС за биологична продукция“, при положение че виното е произведено в съответствие с Регламент (ЕИО) № 2092/91 и Регламент (ЕС) № 889/2008, преди да бъде изменен с настоящия регламент.
(11)
Поради тази причина Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(12)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1)
Дял II се изменя, както следва:
a)
в член 27, параграф 1, уводното изречение се заменя със следния текст:
„За целите на член 19, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 834/2007 само следните вещества могат да бъдат използвани при преработката на биологични храни, с изключение на продуктите от лозаро-винарския сектор, за които се прилага глава 3а:“;
б)
вмъква се нова глава 3а:
„ГЛАВА 3а
Конкретни правила за производството на вино
Член 29б
Обхват
1. В настоящата глава се определят конкретни правила относно биологичното производство на продуктите на лозаро-винарския сектор, посочени в член 1, параграф 1, буква л) от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (8).
2. Прилагат се регламенти (ЕО) № 606/2009 (9) и (ЕО) № 607/2009 (10) на Комисията, с изключение на случаите, когато в настоящата глава изрично е предвидено друго.
Член 29в
Употреба на някои продукти и вещества
1. За целите на член 19, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 834/2007 продуктите от лозаро-винарския сектор се произвеждат от биологични суровини.
2. За целите на член 19, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 834/2007 за производство на продукти от лозаро-винарския сектор, включително по време на процесите и енологичните практики, могат да се използват само продуктите и веществата, изброени в приложение VIIIа към настоящия регламент, при спазване на условията и ограниченията, посочени в Регламент (ЕО) № 1234/2007 и Регламент (ЕО) № 606/2009, и по-специално в приложение I А към споменатия регламент.
3. Продуктите и веществата, изброени в приложение VIIIа към настоящия регламент и обозначени със звездичка, получени от биологични суровини, се използват, ако са налични.
Член 29г
Енологични практики и ограничения
1. Без да се засягат разпоредбите на член 29в и специфичните забрани и ограничения, предвидени в настоящия член, параграфи 2-5, се разрешават само тези енологични практики, процеси и обработки, включително ограниченията, предвидени в членове 120в и 120г от Регламент (ЕО) № 1234/2007 и в членове 3, 5-9 и 11-14 от Регламент (ЕО) № 606/2009 и приложенията към тях, които се използват преди 1 август 2010 г.
2. Забранено е използването на следните енологични практики, процеси и обработки:
а)
частична концентрация със студ в съответствие с раздел Б.1, буква в) от приложение ХVа към Регламент (ЕО) № 1234/2007;
б)
десулфитиране чрез физични методи в съответствие с точка 8 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009;
в)
обработка с електродиализа за осигуряване на тартаратна стабилност на виното в съответствие с точка 36 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009;
г)
намаляване на алкохолното съдържание на виното в съответствие с точка 40 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009;
д)
обработка с катионообменители за осигуряване на тартаратна стабилност на виното в съответствие с точка 43 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009.
3. Използването на следните енологични практики, процеси и обработки е разрешено при следните условия:
а)
при топлинни обработки в съответствие с точка 2 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009 температурата не превишава 70 °C;
б)
за центрофугиране и филтриране със или без спомагателен инертен материал в съответствие с точка 3 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009 големината на порите не е по-малка от 0,2 микрометра.
4. Използването на следните енологични практики, процеси и обработки се преразглежда от Комисията преди 1 август 2015 г. с оглед на забраняване или допълнително ограничаване на такива практики:
а)
топлинни обработки, посочени в точка 2 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009;
б)
използване на йоннообменни смоли, посочени в точка 20 от приложение I А към Регламент (ЕО) № 606/2009;
в)
обратна осмоза в съответствие с раздел Б.1, буква б) от приложение ХVа към Регламент (ЕО) № 1234/2007.
5. Всяко изменение, направено след 1 август 2010 г. по отношение на енологичните практики, процеси и обработки, предвидени в Регламент (ЕО) № 1234/2007 или Регламент (ЕО) № 606/2009, е приложимо за биологичното производство на вино едва след приемането на необходимите мерки за прилагането на правилата за производство, посочени в член 19, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 834/2007 и, ако е необходимо, процедура на оценка съгласно член 21 от споменатия регламент.
в)
член 47 се изменя, както следва:
i)
в първия параграф се добавя следната буква:
„д)
използването на серен диоксид до максимално допустимото съдържание, което трябва да бъде определено съгласно приложение I Б към Регламент (ЕО) № 606/2009, ако извънредните климатични условия през дадена година на реколтата влошат здравното състояние на биологичното грозде в специфичен географски район поради сериозни бактериални или гъбични инфекции, което накарва винопроизводителя да използва повече серен диоксид отколкото пред предходните години, за да получи сравним краен продукт.“;
ii)
вторият параграф се заменя със следния текст:
„След одобрение от компетентния орган отделните оператори съхраняват документални доказателства за използването на гореспоменатите изключения. Държавите-членки се информират взаимно и информират Комисията относно изключенията, които са предоставили по букви в) и д) от параграф 1.“
2)
Дял V се изменя, както следва:
а)
в член 94, параграф 1 се добавя следната буква г):
„г)
в срок от един месец след одобрението им - допуснатите от държавите-членки изключения по член 47, параграф 1, букви в) и д).“;
б)
в член 95 параграф 10а се заменя със следното:
„10a. По отношение на продуктите от лозаро-винарския сектор преходният период, посочен в параграф 8, приключва на 31 юли 2012 г.
Складови запаси от вина, произведени до 31 юли 2012 г. в съответствие с Регламент (ЕИО) № 2092/91 или Регламент (ЕО) № 834/2007, може да се предлагат на пазара до изчерпване на наличностите и при положение, че се спазват следните изисквания при етикетиране:
а)
знакът на Общността за биологична продукция, посочен в член 25, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007, който от 1 юли 2010 г. се нарича „знак на ЕС за биологична продукция“, може да се използва, при условие че енологичният процес съответства на дял II, глава 3а от настоящия регламент;
б)
използващите „знака на ЕС за биологична продукция“ оператори съхраняват документация с доказателства за период от най-малко 5 години след пускането на пазара на това вино, получено от биологично грозде, включително за съответните количества вино в литри, с разбивка по категории вина и години;
в)
в случай че няма доказателства съгласно настоящия параграф, буква б), виното може да бъде етикетирано като „вино от биологично грозде“, при условие че съответства на изискванията на настоящия регламент, с изключение на тези, предвидени в дял II, глава 3а от него;
г)
вино, етикетирано като „вино от биологично грозде“, не може да носи „знака на ЕС за биологична продукция“.“
3)
Въвежда се ново приложение VIIIа, чийто текст се съдържа в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 август 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 8 март 2012 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 203/2012,
8. märts 2012,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses maheveini tootmise üksikasjalike eeskirjadega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõike 3 teist lõiku, artikli 21 lõiget 2, artikli 22 lõiget 1, artikli 38 punkti a ning artiklit 40,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruses (EÜ) nr 834/2007, eelkõige selle III jaotise 4. peatükis, on sätestatud töödeldud toidu mahepõllumajandusliku tootmise põhinõuded. Üksikasjalikud eeskirjad kõnealuste põhinõuete rakendamiseks on kehtestatud komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (2).
(2)
Määruses (EÜ) nr 889/2008 tuleks esitada maheveini tootmise erieeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada veinisektori toodetele, millele on osutatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (3).
(3)
Maheveini töötlemisel on vaja täpselt määratletud tingimustel kasutada teatavaid tooteid ja aineid, nagu lisaained või töötlemise abiained. Selleks, ja toetudes kogu Euroopa Liitu hõlmava uuringu „Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework” („Mahepõllumajanduslik viinamarjakasvatus ja veinivalmistamine: keskkonna- ja tarbijasõbraliku tehnoloogia väljatöötamine maheveini kvaliteedi parandamiseks ning teadusel põhineva õigusraamistiku jaoks”, tuntud ka lühinimetuse ORWINE all) (4) alusel esitatud soovitustele, tuleks määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 21 kohaselt lubada selliste toodete ja ainete kasutamine.
(4)
Teatavaid tooteid ja aineid, mida veinivalmistustavade kohaselt kasutatakse lisaainetena ja töötlemise abiainetena vastavalt komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega, (5) saadakse põllumajanduslikust toorainest. Sellisel juhul võivad toorained turul olla mahepõllumajanduslikul kujul. Kõnealuste toorainete turunõudluse suurendamiseks tuleks eelistada mahepõllumajanduslikust toorainest saadud lisaainete ja töötlemise abiainete kasutamist.
(5)
ELi tasandil on veinitootmise tavad ja meetodid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ja selle rakenduseeskirjad määrusega (EÜ) nr 606/2009 ning komisjoni 14. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega (6). Kõnealuste tavade ja meetodite kasutamine maheveini valmistamisel ei tarvitse olla kooskõlas eesmärkide ja põhimõtetega, mis on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 834/2007, ja eelkõige mahepõllumajandusliku toidu töötlemise suhtes kohaldatavate konkreetsete põhimõtetega, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklis 6. Seepärast tuleks kehtestada konkreetsed kitsendused ja piirangud teatavate veinivalmistamise tavade ja meetodite kasutamisele.
(6)
Teatavad muud tavad, mida laialdaselt kasutatakse toidu töötlemisel, on kättesaadavad ka veinivalmistamise puhul, ja neil võib olla ka mingi mõju teatavatele olulistele mahetoodete omadustele ja seega nende tegelikule olemusele, kuid praegu ei ole kättesaadavaid alternatiivmeetodeid nende asendamiseks. See kehtib kuumtöötlemise, filtrimise, pöördosmoosi ja ioonivahetusvaikude kasutamise kohta. Seepärast peaksid need töötlusviisid olema maheveinide valmistajatele kättesaadavad, kuid nende kasutamine peaks olema piiratud. Tuleks ette näha võimalus vaadata sobival ajal läbi kuumtöötlemise, ioonivahetusvaikude ja pöördosmoosise kasutamine.
(7)
Maheveini valmistamisel tuleks välistada sellised veinivalmistamise tavad ja meetodid, mis võiksid olla toote tegeliku laadi suhtes eksitavad. See kehtib jahutamisega kontsentreerimise, alkoholitustamise, vääveldioksiidi füüsikalises protsessis kõrvaldamise, elektrodialüüsi ja katioonivahetajate kasutamise kohta, kuna sellised veinivalmistamise tavad muudavad toote koostist oluliselt ja sellisel määral, et võivad olla eksitavad maheveini tegeliku laadi suhtes. Samuti võib mõne aine kasutamine või lisamine olla maheveini tegeliku laadi suhtes eksitav. Seepärast on kohane märkida, et maheveini valmistamise ja töötlemise tavade kohaselt ei tohiks selliseid aineid kasutada ega lisada.
(8)
Konkreetsemalt sulfititega seoses näitasid ORWINE uuringu tulemused, et ELi maheveinide tootjad on juba saavutanud vääveldioksiidisisalduse vähenemise mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinis, võrreldes maksimaalse väävlisisaldusega, mis on lubatud muude kui maheveinide puhul. Seepärast on kohane kehtestada maheveinidele omane suurim vääveldioksiidisisaldus, mis peaks olema väiksem kui muude kui maheveinide puhul lubatud väävlisisaldus. Vääveldioksiidi vajalik kogus sõltub eri veinikategooriatest ja veini teatavatest iseloomulikest omadustest, eelkõige suhkrusisaldusest, millega tuleks maheveini jaoks lubatud suurima vääveldioksiidisisalduse kehtestamisel arvestada. Äärmuslike ilmastikutingimuste korral võib teatavates viinamarjakasvatuspiirkondades siiski tekkida raskusi, mistõttu veini valmistamisel on vaja kasutada suuremaid sulfitikoguseid, et saavutada kõnealuse aasta lõpptoote stabiilsus. Seepärast peaks selliste tingimuste esinemise korral olema lubatud suurendada vääveldioksiidisisalduse ülempiiri.
(9)
Vein on pika kõlblikkusajaga toode ja teatavaid veine on kombeks hoida enne turuleviimist mitu aastat vaatides või hoiutsisternides. Arvestades nõukogu 24. juuni 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2029/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) (7) sätestatud tingimusi ning piiratud ajavahemiku jooksul kuni varude ammendumiseni peaks olema lubatud selliseid veine turustada vastavalt määrusele (EÜ) nr 889/2008, pidades kinni osutatud määruses esitatud märgistusnõuetest.
(10)
Mõned laos hoitavatest veinidest on juba toodetud sellise veinivalmistusprotsessi alusel, mis vastab käesolevas määruses sätestatud maheveini valmistamise eeskirjadele. Kus seda on võimalik tõendada, seal tuleks lubada kasutada määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 osutatud ühenduse mahetoote logo, mida alates 1. juulist 2010 nimetatakse ELi mahetoote logoks, et võimaldada enne käesoleva määruse jõustumist toodetud ja pärast selle jõustumist toodetavate maheveinide ausat võrdlemist ja konkurentsi. Kui seda ei ole võimalik tõendada, tuleks vein märgistada üksnes „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinina”, kuid mitte ELi mahetoote logoga, tingimusel et vein on valmistatud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 ja määrusele (EÜ) nr 889/2008 enne selle muutmist käesoleva määrusega.
(11)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta.
(12)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.
1)
II jaotist muudetakse järgmiselt:
a)
artikli 27 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
„Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti b kohaldamisel võib mahepõllumajandusliku toidu töötlemiseks, v.a veinisektori tooted, mille puhul kohaldatakse 3.a peatükki, kasutada ainult järgmisi aineid:”;
b)
lisatakse 3.a peatükk:
„3.a PEATÜKK
Veinivalmistamise erieeskirjad
Artikkel 29b
Kohaldamisala
1. Käesoleva peatükiga kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 (8) artikli 1 lõike 1 punktis l nimetatud veinisektori toodete mahetootmise erieeskirjad.
2. Kui käesolevas peatükis ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, kohaldatakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 606/2009 (9) ja (EÜ) nr 607/2009 (10).
Artikkel 29c
Teatavate toodete ja ainete kasutamine
1. Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti a kohaldamisel valmistatakse veinisektori tooted mahepõllumajanduslikust toorainest.
2. Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti b kohaldamisel tohib veinisektori toodete valmistamiseks, sealhulgas veinivalmistamise protsesside ja tavade puhul, kasutada üksnes tooteid ja aineid, mis on loetletud osutatud määruse VIIIa lisas, arvestades tingimusi ja piiranguid, mis on esitatud määrustes (EÜ) nr 1234/2007 ja (EÜ) nr 606/2009 ning eriti viimati nimetatud määruse I lisa A osas.
3. Käesoleva määruse VIIIa lisas loetletud tooteid ja aineid, mis on märgitud tärniga ja on saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kasutatakse juhul, kui need on kättesaadavad.
Artikkel 29d
Veinivalmistustavad ja piirangud
1. Piiramata artikli 29c ja käesoleva artikli lõigetes 2-5 esitatud konkreetsete keeldude ja piirangute kohaldamist, on lubatud üksnes sellised veinivalmistamise tavad, protsessid ja töötlused, mida kasutati enne 1. augustit 2010, arvestades piiranguid, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 120c ja 120d ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artiklites 3, 5-9 ja 11-14, samuti nimetatud määruste lisades.
2. Keelatud on kasutada järgmisi veinivalmistamise tavasid, protsesse ja töötlusi:
a)
osaline kontsentreerimine jahutamisega, vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVa lisa B jao punkti 1 alapunktile c;
b)
vääveldioksiidi kõrvaldamine füüsikaliste protsessidega, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 8;
c)
töötlemine elektrodialüüsiga veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 36;
d)
veini osaline alkoholitustamine, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 40;
e)
töötlemine katioonivahetajatega veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 43.
3. Järgmiste veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste kasutamine on lubatud järgmistel tingimustel:
a)
kuumtöötlemisel vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 2 ei tohi temperatuur olla kõrgem kui 70 °C;
b)
tsentrifuugimisel ja filtrimisel, kas inertse filtreerimisainega või ilma, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 3 ei tohi pooride läbimõõt olla väiksem kui 0,2 mikromeetrit.
4. Järgmiste veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste kasutamise vaatab komisjon uuesti läbi enne 1. augustit 2015 selleks, et nende kasutamine järk-järgult lõpetada või seda veelgi piirata:
a)
kuumtöötlemised, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktis 2;
b)
ioonivahetusvaikude kasutamine, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktis 20;
c)
pöördosmoos määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVa lisa B jao punkti 1 alapunkti b kohaselt.
5. Määrustes (EÜ) nr 1234/2007 või (EÜ) nr 606/2009 ette nähtud veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste iga muudatust, mis tehakse pärast 1. augustit 2010, tohib maheveini tootmisel kohaldada alles pärast selliste meetmete vastuvõtmist, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõikes 3 ette nähtud tootmiseeskirjade rakendamiseks, ja vajaduse korral pärast osutatud määruse artikli 21 kohast hindamisprotsessi.
c)
artiklit 47 muudetakse järgmiselt:
i)
esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt e:
„e)
vääveldioksiidi kasutamine kuni maksimumsisalduseni, mis kinnitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osale, kui erakordsed ilmatingimused asjaomasel saagiaastal halvendavad mahepõllumajanduslike viinamarjade sanitaarset seisundit bakteriaalsete või seenhaigustega konkreetses geograafilises piirkonnas ning sunnivad veinivalmistajaid kasutama rohkem vääveldioksiidi kui eelmistel aastatel, et saavutada võrreldav lõpptoode.”;
ii)
teine lõik asendatakse järgmisega:
„Pädeva asutuse loa saamisel hoiavad üksikettevõtjad alles ülalkirjeldatud erandi kasutamist tõendavad dokumendid. Liikmesriigid teatavad esimese lõigu punktide c ja e kohaselt lubatud eranditest üksteisele ja komisjonile.”
2)
V jaotist muudetakse järgmiselt:
a)
artikli 94 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt d:
„d)
ühe kuu jooksul pärast nende kinnitamist: artikli 47 esimese lõigu punktide c ja e kohaselt liikmesriikide poolt lubatud erandid.”;
b)
artikli 95 lõige 10a asendatakse järgmisega:
„10a. Veinisektori toodete puhul lõpeb lõikes 8 osutatud üleminekuperiood 31. juulil 2012.
Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 või määrusele (EÜ) nr 834/2007 kuni 31. juulini 2012 toodetud veini varude turuleviimist võib jätkata kuni varude lõppemiseni; seejuures peetakse kinni järgmistest märgistusnõuetest:
a)
ühenduse mahepõllumajandusliku toote logo, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 ning mida alates 1. juulist 2010 nimetatakse „ELi mahetoote logo”, tohib kasutada tingimusel, et veinivalmistamise protsess vastab käesoleva määruse II jaotise 3.a peatükile;
b)
„ELi mahetoote logo” kasutavad tootjad hoiavad tõendavad materjalid, sealhulgas andmed asjaomase veini liitrites väljendatud koguse, iga veinikategooria ja iga aastakäigu kohta, alles vähemalt viie aasta jooksul pärast seda, kui nad on mahepõllumajanduslikult toodetud viinamarjadest saadud veini turule viinud;
c)
kui käesoleva lõike punktis b osutatud tõendavad materjalid ei ole kättesaadavad, võib sellise veini märgistada kui „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veini”, kui see vastab käesoleva määruse nõuetele, välja arvatud käesoleva määruse II jaotise 3.a peatükis sätestatud nõuded;
d)
veini, mis on märgistatud „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinina”, ei saa tähistada „ELi mahetoote logoga”.”
3)
Lisatakse uus VIIIa lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 8. märts 2012