РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 165/2010 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните по отношение на афлатоксините
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) се установяват максимално допустимите количества на афлатоксин B1 и на общото замърсяване с афлатоксини (афлатоксин B1 + G1 + B2 + G2) в редица хранителни продукти.
(2)
Необходимо е да се изменят максимално допустимите количества на афлатоксините в някои храни, за да се вземат предвид развитието на Codex Alimentarius и новата информация, която се съдържа в неотдавна обявени научни становища.
(3)
Codex Alimentarius установява равнище от 15 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми и шам фъстък, предназначени за последваща обработка, и равнище от 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък за непосредствена консумация (3).
(4)
Научният комитет за замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие на 25 януари 2007 г. становище за потенциалното увеличаване на риска за здравето на потребителите, породено от възможното увеличаване на съществуващите максимално допустими количества за афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък и в техните производни продукти (4). Комитетът CONTAM стигна до заключението, че промяната в максимално допустимите количества за общото замърсяване с афлатоксини от 4 до 8 или 10 μg/kg в бадеми, лешници и шам фъстък би имало незначително отражение върху оценките за експозицията чрез храната, за риска от рак и за изчислените граници на експозиция (ГЕ). Комитетът заключи също така, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо, тъй като афлатоксините са генотоксични и канцерогенни. Данните сочат, че общата експозиция на приемани с храната афлатоксини може да бъде намалена, като се ограничи броят на силно замърсените храни, които достигат до пазара, чрез по-ефикасно правоприлагане и намаляване на експозицията от хранителни източници, различни от бадеми, лешници и шам фъстък.
(5)
На 16 юни 2009 г. Комитетът CONTAM прие становище относно въздействието върху общественото здраве на увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък (5). Комитетът стигна до заключението, че въз основа на наличната през 2007 г. информация, увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък, включително за бразилски орехи, няма да има неблагоприятни последици за общественото здраве. Като се имат предвид продължаващите понастоящем дискусии в комисията Codex Alimentarius по отношение на максимално допустимите количества на афлатоксини в бразилските орехи, целесъобразно е да се изравнят максимално допустимите количества за афлатоксини в бразилските орехи с определените от Codex количества за бадеми, лешници и шам фъстък.
(6)
Codex Alimentarius установи единствено общи максимално допустими количества за замърсяване с афлатоксини. Съответното максимално допустимо количество афлатоксин B1 бе определено чрез справка в използваната от ЕОБХ за оценка на експозицията база данни за наличие на афлатоксини в храната.
(7)
В становището на ЕОБХ относно афлатоксините се отбелязва, че маслодайните семена и техните производни продукти имат значителен принос за експозицията на афлатоксини на човека. Комитетът заключи, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо. Освен това от нотификациите, предавани чрез системата за бързо предупреждение за храните и фуражите (RASFF), е постъпила информация за високи равнища на афлатоксини в маслодайни семена като слънчогледови семена, семена от пъпеш и др. Във връзка с това се предлага да се определят максимално допустими количества за афлатоксини в маслодайни семена, различни от фъстъци, подобно на съществуващите максимално допустими количества за фъстъци. Тъй като обаче афлатоксините почти напълно се отстраняват при процеса на производство на рафинирани растителни масла, целесъобразно е да се предвиди изключение за маслодайните семена, в това число фъстъците, предназначени за смилане за рафинирано растително масло, и за рафинираното растително масло.
(8)
Беше установено максимално допустимо количество от 2 μg/kg за афлатоксин B1 и 4 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини за всички зърнени култури и всички техни производни продукти с изключение на царевица, предназначена за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека, за която е било определено максимално допустимо количество от 5 μg/kg за афлатоксин B1 и 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини. Неолющеният ориз по правило съдържа афлатоксини малко над максимално допустимите количества. След лющенето - процес, при който люспите се отстраняват, количеството на афлатоксините в белия олющен ориз е по-малко от максимално допустимите количества. Поради това е целесъобразно към ориза да се приложи същият подход, както онзи, който понастоящем се прилага по отношение на царевицата и да се определи по-високо максимално допустимо количество на афлатоксин B1 и по-високо равнище на общо замърсяване с афлатоксини за ориз, който е предназначен за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека или употреба като съставка в храни.
(9)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от черупчестите плодове. Според получени неотдавна научни данни обаче част от замърсяването с афлатоксин може да бъде локализирано в черупката на бразилските орехи. Поради това е целесъобразно да се измени бележката под линия в приложението, в която се определя процедурата, която трябва да бъде следвана при анализ на цели черупчести плодове, за да бъде взета под внимание тази скорошна научна информация.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя, както следва:
1.
Член 4 се заменя със следното:
„Член 4
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, черупчестите плодове, сушените плодове, ориза и царевицата
Фъстъци, други маслодайни семена, черупчести плодове, сушени плодове, ориз и царевица, които не са съобразени със съответните максимално допустими количества афлатоксини, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, могат да бъдат пускани на пазара, при условие че посочените храни:
а)
не са предназначени за пряка консумация от човека или за употреба като съставка в храни;
б)
отговарят на изискванията за съответните максимално допустими количества, посочени в точки 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 и 2.1.12 от приложението;
в)
са подложени на обработка, включваща сортиране или друга механична обработка, като след тази обработка максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, не са надвишени и в резултат от тази обработка не се получават други вредни остатъци;
г)
са етикетирани по начин, който ясно показва тяхната употреба и носят обозначението „преди консумация от човека или употреба като съставка в храни продуктът подлежи на сортиране или на друга механична обработка, с цел намаляване на замърсяването с афлатоксини“. Обозначението трябва да бъде нанесено на етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н. или в оригиналния съпровождащ документ. Идентификационният код на пратката/партидата трябва да бъде незаличимо нанесен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от партидата и в оригиналния съпровождащ документ.“
2.
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, техните производни продукти и за зърнените храни
На етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н., както и в оригиналния съпровождащ документ, трябва да е ясно обозначена предвидената употреба. Съпровождащият документ трябва да бъде ясно свързан с пратката чрез посочване на идентификационния код на пратката, който е поставен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от пратката. Освен това стопанската дейност на получателя на пратката, вписан в съпровождащия документ, трябва да бъде съвместима с предвидената употреба.
При липса на ясно обозначение, че предвидената им употреба не е за консумация от човека, максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5 и 2.1.11 от приложението, се прилагат към всички фъстъци, други маслодайни семена и техните производни продукти и към зърнените храни, пуснати на пазара.
По отношение на направеното изключение за фъстъци и други маслодайни семена, предназначени за смилане и прилагането на максимално допустимите количества, посочени в точка 2.1.1 от приложението, изключението се отнася само за пратки, на чийто етикет ясно е отбелязана употребата, за която са предвидени, и на които е указано „продукт, предназначен за смилане за производство на рафинирано растително масло“. Обозначението се поставя на етикета на всеки отделен пакет, кутия и т.н., както и в придружаващ/ите документ/и. Крайното местоназначение трябва да бъде предприятието за смилане.“
3.
Приложението се изменя, както следва:
а)
подраздел 2.1 (Афлатоксини) се заменя с текста в приложението към настоящия регламент;
б)
бележка под линия 5 се заменя със следното:
„(5)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от фъстъците и черупчестите плодове. Ако се анализират цели фъстъци и черупчести плодове, при изчисляването на съдържанието на афлатоксини се приема, че цялото количество от тях се намира в годната за консумация част, като се прави изключение само за бразилските орехи.“;
в)
добавят се следните бележки под линия:
„(40)
Маслодайни семена, попадащи под кодове по КН 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 и техни производни продукти под код КН 1208; семената от пъпеш попадат под код ex 1207 99.
(41)
Когато техни производни/преработени продукти са получени/преработени единствено или почти единствено от съответните черупчести плодове, максимално допустимите количества, определени за съответните черупчести плодове се прилагат също и за производните/преработените продукти. В другите случаи за производните/преработените продукти се прилагат член 2, параграф 1 и член 2, параграф 2.“
Член 2
Настоящият регламент не се прилага за кайсиеви ядки, слънчогледови семена, маслодайни семена, различни от фъстъци и преработени продукти от тях, които са пуснати на пазара преди датата на прилагане в съответствие с разпоредбите, приложими към посочената дата.
Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на десетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от датата на влизането му в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2010 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 165/2010,
26. veebruar 2010,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) seoses aflatoksiinide sisaldusega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (2) on sätestatud piirnormid toidus sisalduva aflatoksiin B1 ja aflatoksiinide (B1, B2, G1 ja G2) kogusisalduse suhtes.
(2)
On vaja muuta teatavate toiduainete teatavaid aflatoksiini piirnorme, et võtta arvesse arenguid Codex Alimentarius’es ja uusi teaduslikke nõuandeid.
(3)
Codex Alimentarius’es on sätestatud aflatoksiinide kogusisalduse piirnormiks 15 μg/kg edasisele töötlemisele minevate mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite puhul ning 10 μg/kg selliste mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite puhul, mis on ette nähtud otsetarbimiseks (3).
(4)
Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA”) teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid (edaspidi „CONTAM Panel”), võttis 25. jaanuaril 2007. aastal vastu arvamuse, milles käsitletakse tarbijate tervist ähvardavate ohtude võimalikku suurenemist juhul, kui aflatoksiinide piirnorme mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite ning neist valmistatud toodete puhul peaks suurendatama (4). CONTAM Panel tegi järelduse, et aflatoksiini kogusisalduse piirnormide muutmine 4-lt μg/kg 8-le μg/kg või 10-le μg/kg mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite puhul mõjutaks hinnangulisi toidu kaudu omastatavate saasteainete päevaseid koguseid, vähki haigestumise riski ja kokkupuute ülemmäära väga vähe. CONTAM Panel järeldas ka seda, et mis tahes allikast pärit aflatoksiinide tarbimine peaks olema nii väike kui vähegi võimalik, sest aflatoksiinid on genotoksilised ja kantserogeensed ained. On tõestatud, et aflatoksiini omastamise päevast kogust oleks võimalik vähendada, kui normide tõhusama jõustamise abil vähendataks saastatud toidu turule jõudmist ning mujalt kui mandlitest, sarapuupähklitest ja pistaatsiapähklitest saadavaid aflatoksiini koguseid.
(5)
16. juunil 2009 võttis CONTAM Panel vastu seisukoha, milles käsitletakse seda, kuidas mõjutab rahvatervist aflatoksiini kogusisalduse piirnormide suurendamine 4-lt μg/kg 10-le μg/kg muude pähklipuu viljade puhul kui mandlid, sarapuupähklid ja pistaatsiapähklid (5). CONTAM Panel leidis 2007. aastal kättesaadava teabe alusel, et aflatoksiini kogusisalduse piirnormide suurendamine 4-lt μg/kg 10-le μg/kg muude pähklipuu viljade, sealhulgas brasiilia pähklite puhul ei kahjustaks rahvatervist. Pidades silmas brasiilia pähklite suhtes rakendatavate aflatoksiini piirnormide üle peetavaid arutelusid Codex Alimentarius’es, on asjakohane brasiilia pähklite suhtes rakendatavad aflatoksiini piirnormid vastavusse viia mandlite, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite suhtes Codex Alimentarius’es sätestatud piirnormidega.
(6)
Codex Alimentarius’es on sätestatud üksnes aflatoksiini kogusisalduse piirnorm. Sellele vastav aflatoksiini B1 piirnorm määrati kindlaks, kasutades aflatoksiinide toidus esinemise andmebaasi, mille alusel EFSA hindas saasteainete tarbimist.
(7)
EFSA arvamuses aflatoksiinide kohta on märgitud, et õliseemned ja neist saadud tooted suurendavad oluliselt inimeste aflatoksiini tarbimist. EFSA tegi järelduse, et mis tahes allikast pärit aflatoksiini tarbimine tuleks viia võimalikult madalale tasemele. Ka toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) teatistes märgitakse aflatoksiinide suurt sisaldust õliseemnetes, näiteks päevalilleseemnetes, meloniseemnetes jne. Seepärast on tehtud ettepanek sätestada piirnormid ka õliseemnete suhtes (v.a maapähklite suhtes), mis oleksid kooskõlas mapähklite suhtes kehtivate piirnormidega. Kuna aflatoksiinid rafineeritud taimeõlide tootmisprotsessi käigus pea täielikult kõrvaldatakse, on asjakohane piirnorme mitte kehtestada nende õliseemnete, sealhulgas maapähklite suhtes, mida kavatsetakse kasutada rafineeritud taimeõlide pressimiseks ja rafineeritud taimeõlide endi jaoks.
(8)
Kõigi teraviljade ja teraviljatoodete puhul on sätestatud aflatoksiini B1 piirnormiks 2 μg/kg ja aflatoksiinide kogusisalduse piirnormiks on 4 μg/kg; erandiks on mais, mida tuleb enne söögiks tarvitamist kas sorteerida või muul viisil töödelda ja mille puhul on sätestatud aflatoksiini B1 piirnormiks 5 μg/kg ja aflatoksiinide kogusisalduse piirnormiks 10 μg/kg. Tavapäraselt sisaldab koorimata riis aflatoksiine veidi üle lubatud piirnormide. Pärast töötlemist, mille käigus kestad eemaldatakse, on aflatoksiinide sisaldus valge töödeldud riisi puhul väiksem, kui lubatud piirnormidega ette on nähtud. Seetõttu on asjakohane kohaldada riisi suhtes samu eeskirju, mis kehtivad maisi suhtes, ning sätestada kõrgemad aflatoksiini B1 ja aflatoksiinide kogusisalduse piirnormid sellise riisi puhul, mida kas sorteeritakse või töödeldakse muul viisil, enne kui inimesed seda söögiks tarvitavad või toidu koostisosana kasutavad.
(9)
Piirnorme kohaldatakse pähklipuu viljade söödavate osade suhtes. Hiljutised teadusuuringute tulemused on aga näidanud, et brasiilia pähklite koored võivad olla aflatoksiiniga saastunud. Et võtta arvesse viimati saadud teaduslikke andmeid, on seega asjakohane muuta lisas esitatud joonealust märkust, milles määratakse kindlaks, millist menetlust tuleb järgida koorimata pähklite analüüsimisel.
(10)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1881/2006 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 4
Erisätted maapähklite, muude õliseemnete, pähklipuu viljade, kuivatatud puuvilja, riisi ja maisi kohta
Lisa punktides 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 ja 2.1.11 sätestatud aflatoksiinide piirnormidele mittevastavaid maapähkleid, muid õliseemneid, pähklipuu vilju, kuivatatud puuvilja, riisi ning maisi võib turule viia tingimusel, et need tooted
a)
ei ole ette nähtud otsetarbimiseks või kasutamiseks toidu koostisosana;
b)
vastavad lisa punktides 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 ja 2.1.12 sätestatud piirnormidele;
c)
on ette nähtud töötlemiseks (sorteerimiseks või töötlemiseks füüsiliselt muul viisil) ja pärast sellist töötlemist ei ületa lisa punktides 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 ja 2.1.11 sätestatud piirnorme ning nimetatud töötlemine ei tekita muid kahjulikke jääke;
d)
on varustatud etiketiga, millel on nende täpne otstarve ja märge „Enne otsetarbimist või toidu koostisainena kasutamist tuleb toodet aflatoksiinisaaste vähendamiseks sorteerida või muul viisil füüsiliselt töödelda”. Märge kantakse iga koti, kasti vms etiketile ja saatedokumendi originaalile. Partiinumber märgitakse kustutamatult partii igale üksikule kotile, kastile vms ja saatedokumendi originaalile.”
2)
Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 5
Erisätted maapähklite, muude õliseemnete, neist valmistatud toodete ja teravilja kohta
Igal üksikul kotil, kastil jms ja saatedokumendi originaalil peab olema selge märge kavandatud kasutuse kohta. Saatedokumenti peab olema võimalik seostada partiiga, märkides ära partii tunnuskoodi, mis on partii igal kotil, kastil vms. Lisaks sellele peab partii vastuvõtja saatedokumendis märgitud majandustegevus olema kooskõlas kavandatud kasutusega.
Kui puudub selge märge selle kohta, et kavandatud kasutus ei näe ette toiduna kasutamist, kehtivad lisa punktides 2.1.5 ja 2.1.11 sätestatud piirnormid kõikide turule viidud maapähklite, muude õliseemnete ja neist valmistatud toodete ning teravilja kohta.
Seoses töötlemisele minevate maapähklite ja muude õliseemnete suhtes kehtestatud erandiga ja juhul, kui kohaldatakse lisa punktis 2.1.1 sätestatud piirnorme, on erand kehtiv üksnes saadetiste puhul, millele on selgelt märgitud kasutusotstarve ja mis kannavad märget „toode, mida töödeldakse rafineeritud taimeõli tootmiseks”. Märge kantakse iga üksiku koti, kasti vms etiketile ja saatedokumendile/saatedokumentidele. Toote lõplikuks sihtkohaks peab olema töötlemistehas.”
3)
Lisa muudetakse järgmiselt:
a)
alalõigu 2.1 („Aflatoksiinid”) tekst asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga;
b)
joonealune märkus 5 asendatakse järgmisega:
„(5)
Piirnorme kohaldatakse maapähklite ja pähklipuu viljade söödavate osade suhtes. Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastatud on pähklite söödav osa, v.a brasiilia pähklite puhul.”
c)
lisatakse järgmised joonealused märkused:
„(40)
Õliseemned, mis on liigitatud CN-koodide 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 alla ja neist valmistatud CN-koodi 1208 alla liigitatud tooted; meloniseemned on liigitatud koodi ex 1207 99 alla.
(41)
Neist valmistatud/saadud töödeldud toodete puhul peetakse silmas üksnes või peaaegu üksnes asjaomastest pähklipuu viljadest valmistatud/saadud töödeldud tooteid ning selliste pähklipuu viljade suhtes sätestatud piirnorme kohaldatakse ka neist valmistatud/saadud töödeldud toodete suhtes. Muudel juhtudel kohaldatakse valmistoodete / töödeldud toodete puhul artikli 2 lõikeid 1 ja 2.”
Artikkel 2
Käesolevat määrust ei kohaldata aprikoosituumade, õliseemnete, muude pähklite kui maapähklite ning neist valmistatud toodete suhtes, mis lasti turule enne seda kuupäeva, kui hakati kohaldama sätteid, mis vastavad sellest kuupäevast alates kohaldatavatele sätetele.
Toidukäitlejal lasub kohustus tõendada, millal tooted turule lasti.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates selle jõustumise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. veebruar 2010