РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1216/2011 НА КОМИСИЯТА
от 24 ноември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (2) се предвиждат ключови показатели за ефективност (КПЕ) и задължителни цели в ключови области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност.
(2)
КПЕ за безопасност за определянето на национални цели или цели на равнище функционален блок въздушно пространство (ФБВП), формулирани в приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010 г. са: ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД; прилагането на схемата за класификация на степента на сериозност на инструмента за анализ на риска с цел да се даде възможност за хармонизирано отчитане на степента на сериозност на нарушение на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за управлението на въздушното движение (УВД); и отчитането на културата на справедливост.
(3)
Съгласно приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010, тези КПЕ за безопасност следва да бъдат допълнително разработени съвместно от Комисията, държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол) и да бъдат приети от Комисията преди първия референтен период.
(4)
За тази цел Комисията създаде работна група, състояща се от представители на ЕААБ, Евроконтрол и Комисията (така наречената Работна група Е3). Въпросната работна група изготви технически доклад, озаглавен „Параметри за ключовите показатели за безопасността във връзка със схемата за ефективност“. Този доклад бе допълнен въз основа на коментари, получени от държавите-членки и заинтересованите страни и представлява техническа концепция за настоящия регламент и съответните приемливи средства за осигуряване на съответствие и материали с насоки.
(5)
Вече извършената работа по отношение на други инициативи като Плана за безопасност (ЕААБ), Инструмента за анализ на риска (Евроконтрол) и Рамката за проучване степента на развитие на безопасността (Евроконтрол) следва да бъде взета под внимание при разработването на КПЕ за безопасност.
(6)
Опитът, придобит от постепенното прилагане на схемата за ефективност, показва, че времето, предоставяно на Комисията за оценка на преразгледаните цели за ефективност, следва да бъде увеличено с оглед на работната натовареност, създавана от подробното оценяване на плановете за ефективност, за да бъде проведен необходимият диалог с националните органи за надзор и да се осигури подходяща обосновка на резултатите от тази оценка.
(7)
Поради това Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 691/201 се изменя, както следва:
1)
Член 14 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
б)
в параграф 2 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
в)
в параграф 3 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
2)
в приложение I, раздел 2 точка 1 се заменя със следното:
„1. КЛЮЧОВИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА БЕЗОПАСНОСТТА
a)
Първият национален КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД.
По отношение на държавите-членки и техните национални надзорни органи и доставчици на аеронавигационно обслужване, сертифицирани за осигуряване на услуги за въздушното движение или комуникационни, навигационни и обзорни услуги, този КПЕ следва да се оценява по нивото на изпълнение на следните цели за управление:
-
Политика и цели за безопасност;
-
Управление на риска за безопасността;
-
Осигуряване на безопасност;
-
Поощряване на безопасността;
-
Култура на безопасност.
б)
Вторият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде прилагането на долуспоменатата класификация на степента на сериозност (основаваща се на методиката на инструмента за анализ на риска) за отчитането на минимум три категории събития: Нарушения на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за УВД на всички Центрове за ръководство на въздушното движение и на летищата. Държавите-членки могат да решат да не прилагат метода на летища с по-малко от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт годишно.
При докладване на горепосочените събития държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване използват следните степени на сериозност:
-
Сериозен инцидент
-
Голям инцидент
-
Значителен инцидент
-
Без последици за безопасността
-
Не е определен; например недостатъчна информация или неокончателни или противоречиви данни, не позволили такова определяне.
Докладването относно прилагането на метода се извършва за отделните събития.
в)
Третият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период е докладване от страна на държавите-членки и техните доставчици на аеронавигационно обслужване посредством въпросник, установен в съответствие с буква д), в който се оценява нивото на наличие и съответно на отсъствие на култура на справедливостта.
г)
През първия референтен период няма да има цели за ефективност, валидни за целия ЕС. Държавите-членки обаче могат да определят цели, съответстващи на тези КПЕ по отношение на безопасността.
д)
За да се улесни прилагането и оценяването на КПЕ по отношение на безопасността, ЕААБ - при консултиране с органа за преглед на ефективността - преди началото на първия референтен период приема приемливи средства за съответствие и инструктивни материали в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
е)
Евроконтрол осигурява своевременно информацията, необходима за разработване на документите, посочени в буква д), включително като минимум спецификацията на методиката на инструмента за анализ на риска и по-нататъшното ѝ развиване, както и подробностите на методиката на рамката за проучване степента на развитие на безопасността и съответните значими фактори.
ж)
Годишното оценяване на КПЕ, посочени в букви а) и в) (въпросници за ефективността на управлението на безопасността и културата на справедливост), от националните надзорни органи и доставчиците на авионавигационно обслужване се докладва на ЕААБ за предходната година от националните надзорни органи преди 1 февруари всяка година. Тези годишни оценявания се използват като данни за функциите по наблюдение, описани в букви з) и и). Ако настъпят някакви промени в годишното оценяване на КПЕ, националните надзорни органи представят тези промени преди датата за представяне на следващия годишен доклад.
з)
Националните надзорни органи наблюдават прилагането и оценяването на КПЕ за безопасност от доставчиците на аеронавигационно обслужване в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени в Регламент за прилагане на (ЕС) № 1034/2011 г. на Комисията (3).
и)
В контекста на своите стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането и оценяването на КПИ за безопасност от националните надзорни органи в съответствие с работните методи, посочена в член 24 от Регламент (ЕО) № 216/2008. ЕААБ уведомява органа за преглед на ефективността за резултатите от тези инспекции.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 24 ноември 2011 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1216/2011,
24. november 2011,
millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artiklit 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni määruses (EL) nr 691/2010 (millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded) (2) on sätestatud tulemuslikkuse põhinäitajad ja siduvad eesmärgid sellistes tulemuslikkuse põhivaldkondades nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus.
(2)
Määruse (EL) nr 691/2010 I lisaga on riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade (FAB) eesmärkide seadmiseks ette nähtud järgmised ohutusalased tulemuslikkuse põhinäitajad: ohutusjuhtimise tõhusus, mida mõõdetakse lennuliikluse korraldamise ohutusvalmiduse jälgimise raamistikul (ATM Safety Framework Maturity Survey) põhineva metoodika alusel; riskianalüüsi vahendi tõsidustasemete liigituse kohaldamine, et oleks võimalik esitada ühtlustatud aruandeid hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja hõivamiste ja lennuliikluse korraldamise (ATM) konkreetsete tehniliste juhtude tõsiduse hindamise kohta, ning õiglast kultuuri käsitlev aruandlus.
(3)
Vastavalt määruse (EL) nr 691/2010 I lisale peaksid komisjon, liikmesriigid, Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) kõnealuseid ohutusalaseid tulemuslikkuse põhinäitajaid ühiselt edasi arendama ning komisjon peaks need enne esimest võrdlusperioodi vastu võtma.
(4)
Selleks moodustas komisjon EASA, Eurocontroli ja komisjoni esindajatest koosneva töörühma (nn E3-töörühm). Töörühm koostas tehnilise aruande „Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme” („Tulemuslikkuse kavaga seotud ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate mõõtmise kriteeriumid”.) Aruannet täiustati liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt saadud märkuste põhjal ning sellest on saanud tehniline kontseptsioon, mis on olnud käesoleva määruse, käesoleva määrusega seotud nõuete täitmise vastuvõetavate viiside ja juhismaterjalide koostamise aluseks.
(5)
Ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate väljaarendamisel tuleks arvesse võtta tööd, mida on juba tehtud muude algatuste, näiteks EASA lennuohutuskava, Eurocontroli riskianalüüsi vahendi ja ohutusvalmiduse jälgimise raamistiku rakendamisel.
(6)
Tulemuslikkuse kava järkjärgulisel rakendamisel saadud kogemused näitavad, et muudetud tulemuseesmärkide hindamiseks ettenähtud aega, mis komisjonile on antud, tuleks pikendada seoses tulemuslikkuse kavade üksikasjalikust hindamisest põhjustatud töökoormusega ja vajadusega pidada dialoogi riiklike järelevalveasutustega; samuti tuleb tagada, et kõnealuse hindamise tulemused oleksid nõuetekohaselt põhjendatud.
(7)
Seepärast tuleks määrust (EL) nr 691/2010 vastavalt muuta.
(8)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 691/2010 muudetakse järgmiselt:
1)
artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
a)
lõikes 1 asendatakse sõnad „kahe kuu” sõnadega „nelja kuu”;
b)
lõikes 2 asendatakse sõnad „kaks kuud” sõnadega „neli kuud”;
c)
lõikes 3 asendatakse sõnad „kaks kuud” sõnadega „neli kuud”;
(2)
I lisa 2. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:
„1. OHUTUSALASED TULEMUSLIKKUSE PÕHINÄITAJAD
a)
Esimene riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade ohutusalane tulemuslikkuse põhinäitaja esimesel võrdlusperioodil on ohutusjuhtimise tõhusus, mida mõõdetakse lennuliikluse korraldamise ohutusvalmiduse jälgimise raamistikul (Safety Framework Maturity Survey) põhineva metoodika alusel.
Liikmesriikide ja nende riiklike järelevalveasutuste ning selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate puhul, kellel on lennuliiklusteenuste või side-, aeronavigatsiooni- või seireteenuste osutamise sertifikaat, mõõdetakse kõnealust tulemuslikkuse põhinäitajat järgmiste juhtimiseesmärkide rakendamise põhjal:
-
ohutuspoliitika ja -eesmärgid;
-
ohutusalane riskijuhtimine;
-
ohutuse tagamine;
-
ohutuse edendamine;
-
ohutuskultuur.
b)
Teine riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade ohutusalane tulemuslikkuse põhinäitaja esimesel võrdlusperioodil on riskianalüüsi vahendi metoodikal põhineva tõsidustasemete liigituse kohaldamine vähemalt järgmisesse kolme kategooriasse kuuluvatest vahejuhtumitest teatamise puhul: hajutusmiinimumi rikkumine, lennuraja hõivamine ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumid kõikides lennujuhtimiskeskustes ja kõikidel lennuväljadel. Liikmesriigid võivad otsustada, et kõnealust metoodikat ei kohaldata lennuväljadel, mille ärilise õhutranspordi veomaht on alla 50 000 reisi aastas.
Liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad kasutavad eespool nimetatud vahejuhtumitest teatamisel järgmiseid tõsidustasemeid:
-
tõsine vahejuhtum;
-
märkimisväärne vahejuhtum;
-
oluline vahejuhtum;
-
ei mõjuta ohutust;
-
kindlaks määramata; kasutatakse näiteks piisava teabe puudumisel või ebaselge või vastuolulise tõendusmaterjali korral.
Metoodika kohaldamist käsitlevas aruandluses kirjeldatakse konkreetseid vahejuhtumeid.
c)
Kolmas riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade ohutusalane tulemuslikkuse põhinäitaja esimesel võrdlusperioodil on liikmesriikide ja asjaomaste aeronavigatsiooniteenuse osutajate aruandlus, mis esitatakse punkti e kohaselt koostatud küsimustiku alusel ja millega mõõdetakse õiglase kultuuri olemasolu või selle puudumise määra.
d)
Esimesel võrdlusperioodil ei kohaldata kogu Euroopa Liitu hõlmavaid ohutusalaseid tulemuseesmärke. Siiski võivad liikmesriigid püstitada kõnealustele ohutusalastele tulemuslikkuse põhinäitajatele vastavaid eesmärke.
e)
Selleks et hõlbustada ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate rakendamist ja mõõtmist, võtab Euroopa Lennundusohusamet (EASA) pärast tulemuslikkuse hindamise asutusega konsulteerimist enne esimese võrdlusperioodi algust vastu nõuete täitmise vastuvõetavad viisid ja juhismaterjalid kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 52 sätestatud menetlusega.
f)
Eurocontrol esitab õigeaegselt teabe, mida vajatakse punktis e osutatud dokumentide koostamiseks, sh vähemalt riskianalüüsi vahendi metoodika ja selle edasise täiustamise spetsifikatsiooni ning ohutusvalmiduse jälgimise raamistiku metoodika üksikasjad ja kaalutegurid.
g)
Riiklikud järelevalveasutused esitavad enne iga aasta 1. veebruari EASA-le aruande tulemustest, mis riiklikud järelevalveasutused ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad on eelmisel aastal saanud punktides a ja c osutatud ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate (ohutusjuhtimise ja õiglase kultuuri tõhusust käsitlevad küsimustikud) mõõtmisel. Neid iga-aastaseid mõõtmistulemusi kasutatakse punktides h ja i kirjeldatud järelevalvetoimingute sisendandmetena. Kui ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate iga-aastasel mõõtmisel tehakse muudatusi, teatavad riiklikud järelevalveasutused kõnealustest muudatustest enne järgmise aastaaruande esitamise tähtaega.
h)
Riiklikud järelevalveasutused jälgivad ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate rakendamist ja mõõtmist aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt kooskõlas komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1034/2011 (3) sätestatud ohutusjärelevalvemenetlusega.
i)
EASA jälgib oma standardimiskontrollide raames ohutusalaste tulemuslikkuse põhinäitajate rakendamist ja mõõtmist riiklike järelevalveasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 24 osutatud töömeetoditele. EASA teavitab tulemuslikkuse hindamise asutust selliste kontrollide tulemustest.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 24. november 2011