РЕШЕНИЕ № 862/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 22 септември 2010 година
относно участието на Съюза в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS), предприета от няколко държави-членки
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 185 и член 188, втора алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (3) („Седмата рамкова програма“) предвижда участието на Общността в научноизследователски и развойни програми, предприети от няколко държави-членки, включително участие в структури, създадени за изпълнение на тези програми, по смисъла на член 169 от Договора за създаване на Европейската общност („Договор за ЕО“).
(2)
С Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ в изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (4) се насърчава прилагането на мултидисциплинарен подход към научноизследователски теми, свързани с една или повече от темите на Седмата рамкова програма, и във връзка с това инициативата съгласно член 169 от Договора за ЕО в областта на съвместните научни изследвания на Балтийско море се определя като една от областите, подходящи за участие на Общността в съвместно изпълнявани национални научноизследователски програми.
(3)
Екосистемата на Балтийско море - полузатворено европейско вътрешно море, представлява един от най-големите в света басейни от бракична вода и беше сериозно засегната от множество природни и дължащи сe на човешка дейност въздействия, като замърсяване от изхвърлени химически оръжия, например бойни газове от времето на Втората световна война, и от съединения на тежки метали, органични вещества, радиоактивни материали и разливи от мазут и нефт. Освен това развитието на селското стопанство в района на отточния басейн на Балтийско море доведе до прекомерното използване на торове и органични материали, водещи до напреднала еутрофизация, както и до въвеждането в околната среда на чужди за ендемичната среда видове. Липсата на устойчива експлоатация на рибните запаси и изменението на климата водят до загуба на първоначалното биологично разнообразие. Тези фактори, наред с продължаващите човешки дейности - включително инфраструктурните проекти по самия бряг на Балтийско море и в непосредствена близост до него, както и в района на отточния басейн на Балтийско море - и в съчетание с неустойчив в екологично отношение туризъм водят до влошаване на естествената околна среда. Всичко това сериозно намалява способността на Балтийско море да осигурява устойчиво благата и услугите, от които хората имат нужда пряко и косвено за получаване на социални, културни и икономически ползи.
(4)
Европейският съвет от 14 декември 2007 г. изрази загриженост за състоянието на околната среда в Балтийско море, което е отразено в Съобщението на Комисията от 10 юни 2009 г. до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален Комитет и Комитета на регионите относно Стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море. Освен това Съветът прикани Комисията да представи предложение за инициатива съгласно член 169 от Договора за ЕО за региона на Балтийско море.
(5)
Науката следва да допринесе за справяне с тези предизвикателства и за намиране на решения на неотложните екологични проблеми на Балтийско море. Сериозността на сегашното положение обаче налага задълбочаването в качествено и количествено отношение на осъществяваните понастоящем научни изследвания в Балтийския регион чрез разработване и прилагане на напълно интегриран подход, посредством който съответните научноизследователски програми на всички погранични държави могат да бъдат насочени и съсредоточени с цел решаване на сложните и неотложни въпроси по координиран, ефикасен и ефективен начин.
(6)
Понастоящем множество научноизследователски и развойни програми или дейности, предприети поотделно от държави-членки на национално равнище в подкрепа на научноизследователската и развойна дейност в региона на Балтийско море, не са достатъчно координирани на равнището на Съюза, за да се постигне критичната маса, необходима в стратегическите области на научноизследователската и развойна дейност.
(7)
Освен това съществуващите за целите на отделни отрасли структури за научноизследователска дейност, които са се развивали през дългия период на самостоятелна национална политика, са трайно установени в националните системи за управление и препятстват развитието и финансирането на мултидисциплинарните, интердисциплинарните и трансдисциплинарните научни изследвания в областта на околната среда, необходими за справяне с предизвикателствата, свързани с Балтийско море.
(8)
Въпреки че съществува дългогодишна традиция за сътрудничество в областта на научните изследвания за Балтийско море с държави както в Балтийския регион, така и извън него, на съвместните начинания досега липсваха достатъчни финансови ресурси за оптимално използване на научноизследователския потенциал поради неравномерното развитие и различното икономическо състояние на тези държави, а също и поради големите различия в националните планове, теми и приоритети в областта на научните изследвания.
(9)
В работната си програма за 2007-2008 г. от 11 юни 2007 г. за изпълнение на специфичната програма „Сътрудничество“ Комисията предвижда финансова подкрепа за BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS в областта на екологичните изследвания на Балтийско море с цел засилване на сътрудничеството между агенциите за финансиране на научните изследвания на околната среда в Балтийския регион и улесняване на прехода към съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море, която да бъде изпълнена въз основа на член 169 от Договора за ЕО.
(10)
С BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS бяха постигнати като цяло добри резултати и затова е важно да се осигури продължаването на научноизследователските усилия за справяне с непосредствените екологични предизвикателства.
(11)
В съответствие с подхода на Седмата рамкова програма и както бе установено при консултации със заинтересовани страни, осъществени в рамките на BONUS ERA-NET, съществува необходимост от съобразени с политиките научноизследователски програми в Балтийския регион.
(12)
Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“) се договориха заедно да предприемат съвместната научноизследователска и развойна програма за Балтийско море BONUS (наричана по-долу „BONUS“). BONUS цели да окаже подкрепа за научното развитие и иновациите, като предостави необходимата правна и организационна рамка за сътрудничество между балтийските държави в областта на научните изследвания на околната среда в региона на Балтийско море.
(13)
Въпреки че BONUS е до голяма степен съсредоточена върху изследванията на околната среда, тя има пресечни точки с множество свързани научноизследователски програми на Съюза относно широка гама от човешки дейности, които имат съчетано въздействие върху екосистемите, като рибарство, аквакултури, земеделие, инфраструктура (включително в областта на енергетиката), транспорт, обучение и мобилност на научните работници, както и социално-икономически проблеми. BONUS е от голямо значение за редица политики и директиви на Съюза, включително стратегията на Съюза за региона на Балтийско море, общата политика в областта на рибарството, общата селскостопанска политика, Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (5), Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Съюза в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (6), както и за международни ангажименти на Съюза, като плана за действие за Балтийско море на HELCOM („Хелзинкска комисия за защита на водната среда на Балтийско море“). В резултат на това много други области на политиката на Съюза ще имат полза от BONUS.
(14)
Участващите държави се съгласиха Съюзът да се включи в BONUS с цел да се увеличи въздействието ѝ.
(15)
BONUS следва да включва стратегически етап, следван от етап на изпълнение, за да се даде възможност за осъществяване на консултации с широк кръг заинтересовани страни по стратегически насочен план за научни изследвания, който да може да обхване и нововъзникващите потребности от научни изследвания. На стратегическия етап на BONUS следва да се привлекат за участие допълнителни, отраслово ориентирани агенции за финансиране, за да се повиши още повече степента на интегриране на научните изследвания, имащи за цел задоволяване на междуотрасловите нужди на крайните ползватели, и да се гарантират ефективното използване и отчитане на техните резултати в мерки по линия на политиките и в мерки за управление на ресурсите в широка гама от икономически отрасли.
(16)
В края на стратегическия етап Комисията следва да провери дали са налице стратегическият план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и редът за изпълнение, за да може BONUS да навлезе в етапа на изпълнение. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания. Преминаването към етапа на изпълнение следва да стане плавно и без забавяния.
(17)
Участващите държави се споразумяха да предоставят 50 милиона евро за BONUS. Следва да се разрешат непаричните вноски под формата на достъп и използване на инфраструктури („непарични вноски под формата на ползване на инфраструктура“), при условие че те не представляват значителна част от общото финансово участие. Следва да бъде оценена тяхната стойност, както и ползата от тях за осъществяване на проектите по BONUS.
(18)
Участието на Съюза в BONUS не следва да надвишава 50 милиона евро за цялата ѝ продължителност и да е равно, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави, за да се повиши техният интерес за съвместно осъществяване на BONUS. По-голямата част от финансовата вноска на Съюза следва да бъде предоставена за етапа на изпълнение. За всеки етап следва да се определи максимална стойност. Максималната стойност за етапа на изпълнение следва да бъде увеличена със сумата, останала след приключването на стратегическия етап.
(19)
За съвместното изпълнение на BONUS е необходима специална изпълнителна структура, както е предвидено в Решение 2006/971/ЕО. Участващите държави постигнаха съгласие във връзка с такава изпълнителна структура и създадоха Мрежата на балтийски организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“), която да изпълни BONUS. BONUS EEIG следва да е получателят на финансовата вноска от Съюза. Като се припомня на участващите държави, че принципът на реален общ бюджет е от голямо значение, всяка участваща държава ще реши в съответствие с общите за BONUS основополагащи правила и процедури дали да управлява собствената си вноска или нейната вноска да бъде управлявана от BONUS EEIG. BONUS EEIG следва да гарантира също така, че изпълнението на BONUS съответства на принципа на добро финансово управление.
(20)
Изплащането на финансовата вноска на Съюза следва да е обвързано с поемане на официални ангажименти от страна на компетентните национални органи на участващите държави и с изплащането на техните финансови вноски.
(21)
С цел улесняване и опростяване на управлението на вноската на Съюза нейното изплащане за стратегическия етап следва да е обвързано със сключване на споразумение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG за предоставяне на безвъзмездни средства, за което да се прилага Регламент (ЕО) № 1906/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за определяне на правила за участието на предприятия, научноизследователски центрове и университети в дейности по Седмата рамкова програма и за разпространение на резултатите от научните изследвания (2007-2013 г.) (7).
(22)
Изплащането на вноската на Съюза за етапа на изпълнение следва да е обвързано със сключване на споразумение за изпълнение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в което да се съдържат подробни договорености за използването на финансовата вноска на Съюза. Тази част от финансовата вноска на Съюза следва да подлежи на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8) („Финансовият регламент“), както и с член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (9).
(23)
Всички лихви, начислени по изплатените на BONUS EEIG вноски, следва да бъдат считани за приходи на тази структура и да се предоставят за изпълнението на BONUS.
(24)
За да защити финансовите си интереси, Съюзът следва да има право да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, в случай че BONUS се изпълнява неточно, частично или със закъснение или в случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, в съответствие с условията, предвидени в споразумението, което се сключва между Съюза и BONUS EEIG.
(25)
С оглед ефикасното изпълнение на BONUS по време на етапа на изпълнение следва да се предостави финансова подкрепа на участниците в проекти по BONUS, избрани на централно ниво под ръководството на BONUS EEIG чрез покани за представяне на предложения. Предоставянето и изплащането на такава финансова подкрепа за участници в BONUS следва да се извършва по прозрачен и небюрократичен начин и в съответствие с общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
(26)
Въпреки че Съвместният научноизследователски център е част от структурата на Комисията, неговите институти притежават научноизследователски капацитет, който е от значение за BONUS и би могъл да допринесе за изпълнението на програмата. Поради това е уместно да се определи ролята на Съвместния научноизследователски център от гледна точка на условията за неговото финансиране.
(27)
С цел да се гарантира еднакво третиране при оценяването на предложенията следва да се спазват същите принципи както приложимите за предложения, представени по Седмата рамкова програма. Поради това оценяването на предложенията следва да се извършва централно под ръководството на BONUS EEIG от независими експерти, добре запознати с местните условия, въз основа на прозрачни общи критерии и финансирането следва да се разпределя в съответствие с одобрено на централно ниво класиране. Класирането на предложенията и на приоритетите следва да бъде одобрено от BONUS EEIG, като се следват стриктно резултатите от независимата оценка, които следва да бъдат обвързващи.
(28)
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, следва да има право да се присъедини към BONUS.
(29)
В съответствие с целите на Седмата рамкова програма участието в BONUS на която и да е друга държава, и по-специално на държавите, граничещи с Балтийско море или на чиито територии се намира отточният му басейн, следва да е възможно, когато такова участие е предвидено в съответното международно споразумение и когато и Комисията, и участващите държави са съгласни с това. Съгласно Седмата рамкова програма Съюзът следва да има право да договаря условията, свързани с неговата финансова вноска в BONUS, по отношение на участието в програмата на други държави в съответствие с правилата и условията, предвидени в настоящото решение.
(30)
Следва да се предприемат подходящи мерки за предотвратяване на евентуални нередности и измами, а също и необходимите мерки за възстановяване на загубени, неправилно изплатени или неправилно използвани финансови средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (11), както и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (12).
(31)
При научноизследователската дейност, извършвана в рамките на BONUS, следва да се спазват етични принципи, съответстващи на общите принципи, установени в Седмата рамкова програма, и да се следват принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и принципа на устойчиво развитие.
(32)
Като има предвид междинната оценка, извършена от нея с помощта на независими експерти, добре запознати с местните условия, Комисията следва да оцени качеството и ефективността на изпълнението на BONUS и напредъка, постигнат по отношение на поставените цели, както и да извърши заключителна оценка.
(33)
Участниците в BONUS следва да съобщават за резултатите си и да им осигуряват широко разгласяване, по-специално по отношение на сходни, свързани с морето научноизследователски проекти, както и да правят тази информация достъпна за обществеността.
(34)
Успешното изпълнение на вече осъществените по линия на BONUS ERA-NET и BONUS ERA-NET PLUS проекти разкри катастрофалното състояние на Балтийско море. Следователно състоянието на околната среда в региона на Балтийско море следва да продължава да бъде обект на по-нататъшни научноизследователски дейности,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансова вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза в съвместната научноизследователска програма за Балтийско море BONUS („BONUS“), предприета съвместно от Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“), се предоставя при условията, посочени в настоящото решение.
2. Съюзът участва с финансова вноска, която не надвишава 50 милиона евро за цялата продължителност на BONUS, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1906/2006 на стратегическия етап и в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) от Финансовия регламент на етапа на изпълнението. В рамките на тази максимална стойност финансовата вноска на Съюза се равнява на вноската на участващите държави.
3. Финансовата вноска на Съюза се изплаща съвместно от бюджетните кредити, разпределени за всички съответни теми от специалната програма „Сътрудничество“.
Член 2
Изпълнение на BONUS
1. BONUS се изпълнява от Мрежата на балтийските организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“).
2. BONUS се изпълнява на два етапа, а именно стратегически етап, следван от етап на изпълнение, в съответствие с приложение I.
3. Стратегическият етап на BONUS е с продължителност до 18 месеца. Той е подготвителен етап по отношение на етапа на изпълнение. През стратегическия етап BONUS EEIG изпълнява следните задачи:
а)
подготовка на стратегическия план за научни изследвания, в който е формулирана частта относно научното съдържание на BONUS, като се обръща особено внимание на поканите за представяне на предложения в съответствие с целите, определени в Седмата рамкова програма;
б)
изграждане на платформи за консултации със заинтересованите страни с цел засилване и институционализиране на участието на заинтересованите страни от всички сектори от значение;
в)
определяне на правилата и реда за изпълнение, включително правните и финансовите правила и процедури, разпоредбите относно правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по BONUS, човешките ресурси и комуникационните аспекти.
4. Етапът на изпълнение е с продължителност най-малко пет години. През етапа на изпълнение се публикуват поканите за представяне на предложения с оглед финансиране на проекти, които съответстват на целите на BONUS. Тези покани за представяне на предложения са насочени към транснационални проекти с множество партньори, като се насърчава подходящото участие от страна на малки и средни предприятия, и включват дейности за научни изследвания, технологично развитие, обучение и разпространение на информация. Проектите се подбират съгласно принципите на равнопоставеност, прозрачност, независима оценка, съфинансиране, недопускане на печалба, финансиране занапред и забрана за съчетаване на финансиране от други източници в Съюза. При предоставянето и изплащането на финансирането на участниците в BONUS се следват общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
Член 3
Условия във връзка с финансовата вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза през стратегическия етап не надвишава 1,25 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Ангажиментът на Съюза за вноска за стратегическия етап се обвързва с изискването за поемането на същия ангажимент от страна на участващите държави.
2. Финансовата вноска на Съюза през етапа на изпълнение не надвишава 48,75 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Тази максимална стойност може да бъде увеличена със сумата, останала след изпълнението на стратегическия етап. На етапа на изпълнение до 25 % от вноската на участващите държави може да се изразяват в предоставяне на непарична вноска под формата на ползване на инфраструктура.
3. Финансовата вноска на Съюза за етапа на изпълнение е обвързана с изпълнението на следните условия:
а)
изготвянето от участващите държави на стратегическия план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и реда за изпълнение, посочени в член 2, параграф 3, както и наличието на напредък по отношение на постигането на целите и резултатите, определени в раздел 2 от приложение I. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания;
б)
демонстриране от BONUS EEIG на нейната способност да изпълнява BONUS, включително да получава, разпределя и наблюдава използването на финансовата вноска на Съюза при условията на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Финансовия регламент и член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, както и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
поддържане и прилагане на подходящ и ефикасен модел за управление на BONUS в съответствие с приложение II;
г)
ефикасно осъществяване от BONUS EEIG на дейностите, отнасящи се до етапа на изпълнение на BONUS, определени в приложение I, което изисква отправяне на покани за представяне на предложения с оглед предоставяне на безвъзмездни средства;
д)
ангажимент от страна на всички участващи държави да дадат своя принос за финансирането на BONUS и реалното изплащане на финансовите им вноски, и по-специално финансирането на участници в проекти по BONUS, избрани чрез покани за представяне на предложения;
е)
спазване на правилата на Съюза относно държавните помощи, и по-специално на правилата, изложени в Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (13);
ж)
осигуряване на високо ниво на научна компетентност и спазване на етични принципи, съответстващи на общите принципи на Седмата рамкова програма, и придържане към принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и към принципа на устойчиво развитие.
Член 4
Участие на Съвместния научноизследователски център
1. Съвместният научноизследователски център има право на финансиране по линия на BONUS при същите условия, както отговарящите на условията структури в участващите държави.
2. Собствените ресурси на Съвместния научноизследователски център, които не са финансирани по линия на BONUS, не се считат за част от финансовата вноска на Съюза по смисъла на член 1.
Член 5
Споразумения между Съюза и BONUS EEIG
1. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през стратегическия етап се уреждат със споразумение за предоставяне на безвъзмездни средства, което се сключва между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в съответствие с правилата, предвидени в настоящото решение и в Регламент (ЕО) № 1906/2006.
2. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през етапа на изпълнение се уреждат със споразумение за изпълнение и годишни финансови споразумения, които се сключват между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG.
Споразумението за изпълнение включва по-специално следното:
а)
определяне на делегираните задачи;
б)
разпоредба за защитата на финансовите средства на Съюза;
в)
условия и подробни договорености за изпълнение на задачите, включително правилата и максималните стойности при финансиране, приложими към проекти на BONUS, подходящи разпоредби за разграничаване на отговорностите и упражняване на контрол;
г)
правила за докладване относно изпълнението на задачите пред Комисията;
д)
условия за прекратяване на изпълнението на задачите;
е)
подробни правила за упражняване на контрол от страна на Комисията;
ж)
условия за използване на отделна банкова сметка и за режима на начислените лихви;
з)
разпоредби, които гарантират видимост на действията на Съюза по отношение на останалите дейности на BONUS EEIG;
и)
ангажимент за въздържане от действия, които могат да доведат до конфликт на интереси по смисъла на член 52, параграф 2 от Финансовия регламент;
й)
разпоредби, уреждащи правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по линия на BONUS, както е посочено в член 2;
к)
критерии, които да се използват при междинните и крайните оценки, включително посочените в член 13.
3. Комисията прави предварителна оценка на BONUS EEIG с цел да се убеди в наличието и правилното прилагане на процедурите и системите, посочени в член 56 от Финансовия регламент.
Член 6
Лихви по вноските
Лихвите, начислени по направените за BONUS финансови вноски, се считат за приходи на BONUS EEIG и се предоставят за BONUS.
Член 7
Намаляване, задържане или прекратяване на изплащането на финансовата вноска на Съюза
В случай че BONUS не се изпълнява или се изпълнява неточно, частично или със закъснение, Съюзът може да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, като отчита напредъка в изпълнението на BONUS.
В случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, Съюзът може да намали финансовата си вноска, като отчита размера на публичното финансиране, разпределено от участващите държави съгласно условията в споразумението за предоставяне на безвъзмездни средства, посочено в член 5, параграф 1.
Член 8
Защита на финансовите интереси на Съюза от страна на участващите държави
В процеса на изпълнение на BONUS участващите държави предприемат законодателни, регулаторни, административни или други мерки, необходими за защита на финансовите интереси на Съюза. По-специално участващите държави предприемат необходимите мерки в съответствие с Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, за да осигурят пълното възстановяване на всички суми, дължими на Съюза.
Член 9
Контрол от страна на Комисията и Сметната палата
Комисията и Сметната палата на Европейския съюз имат право да извършват всички необходими проверки и инспекции за осигуряване правилното управление на финансовите средства на Съюза и за защита на финансовите интереси на Съюза срещу всякакви измами или нередности. За тази цел участващите държави и BONUS EEIG своевременно предоставят всички необходими документи на разположение на Комисията и на Сметната палата.
Член 10
Взаимно предоставяне на информация
Комисията съобщава цялата относима информация на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата. По искане на Европейския парламент, Съвета или Сметната палата участващите държави се приканват да предоставят на Комисията, чрез BONUS EEIG, допълнителна информация относно финансовото управление на BONUS EEIG, която да съответства на общите изисквания за представяне на доклади, предвидени в член 13.
Член 11
Участие на други държави-членки и асоциирани държави
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, може да се присъедини към BONUS в съответствие с критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е). За целите на настоящото решение държавите-членки и държавите, асоциирани към BONUS, се считат за участващи държави.
Член 12
Участие на други държави
Участващите държави и Комисията могат да одобрят участието на всяка друга държава при спазване на критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е), при условие че такова участие е предвидено в съответното международно споразумение.
Участващите държави и Комисията определят условията, при които правните субекти, които са се установили или пребивават в такава държава, имат право на финансиране по BONUS.
Член 13
Годишен доклад и оценка
Комисията включва доклад за дейностите по BONUS в годишния доклад за Седмата рамкова програма, представян на Европейския парламент и на Съвета съгласно член 190 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Комисията извършва междинна оценка на BONUS не по-късно от 31 декември 2014 г. Тази оценка обхваща напредъка към постигане на целите, определени в член 2 и приложение I, както и препоръките към BONUS относно най-подходящите начини за по-нататъшно повишаване на интеграцията и качеството и ефикасността на изпълнението, включително научната, управленската и финансовата интеграция, както и преценка за целесъобразността на размера на финансовите вноски на участващите държави с оглед на евентуалните потребности на техните национални научноизследователски общности. Комисията съобщава на Европейския парламент и на Съвета заключенията от своята междинна оценка, заедно с бележките си по нея.
При приключване на участието на Съюза в BONUS, но не по-късно от 31 декември 2017 г. Комисията прави крайна оценка на BONUS. Комисията представя резултатите от тази оценка на Европейския парламент и на Съвета.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 15
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 22 септември 2010 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 862/2010/EL,
22. september 2010,
liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013)) (3) („seitsmes raamprogramm”) on sätestatud ühenduse osalemine mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalemine selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides Euroopa Ühenduse asutamislepingu („EÜ asutamisleping”) artikli 169 tähenduses.
(2)
Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”) (4) soodustatakse mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning nimetatakse EÜ asutamislepingu artikli 169 kohast algatust ühiste Läänemere uuringute vallas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osalemiseks ühiselt rakendatavates riiklikes teadusprogrammides.
(3)
Läänemere, Euroopas asuva poolsuletud sisemere ökosüsteem on üks maailma suurimaid riimveekogusid, mida on olulisel määral mõjutanud paljud looduslikud ja inimtegevusest põhjustatud survetegurid, nagu uputatud keemiarelvadest, näiteks Teise maailmasõja ajast pärinevad sõjagaasid, ja raskmetalliühenditest, orgaanilistest ainetest, radioaktiivsest materjalist ning kütteõli- ja naftareostusest tingitud saastatus. Põllumajanduse areng Läänemere valgalal on samuti toonud kaasa ulatuslikku eutrofeerumist põhjustava väetiste ja orgaaniliste ainete üleliigse juurdevoolu ning mitteendeemiliste võõrliikide sissetoomise keskkonda. Kalavarude mittesäästev kasutamine ja kliimamuutused põhjustavad algse bioloogilise mitmekesisuse vähenemist. Need tegurid ja ka jätkuv inimtegevus, sealhulgas infrastruktuuriprojektid otseselt mererannikul ja selle vahetus läheduses ning Läänemere valgalal, samuti ökoloogiliselt mittesäästev turism, halvendavad loodusliku keskkonna seisundit. See kõik kahandab tõsiselt Läänemere suutlikkust tagada säästval viisil kaubad ja teenused, millest inimesed otseselt ja kaudselt sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike hüvede tasandil sõltuvad.
(4)
14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogul toonitati Läänemere keskkonnaseisundi probleemi, mida kajastatakse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi Läänemere-piirkonna strateegiat. Peale selle on nõukogu kutsunud komisjoni üles esitama ettepanekut EÜ asutamislepingu artikli 169 kohase Läänemere piirkonda hõlmava algatuse kohta.
(5)
Teadus peaks aitama selliste väljakutsetega toime tulla ja leida lahendusi kiireloomulistele Läänemere keskkonnaprobleemidele. Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist, eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.
(6)
Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide riigisisesel tasandil Läänemere piirkonna teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid ja -meetmed liidu tasandil piisavalt kooskõlastatud, et saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi.
(7)
Peale selle põhinevad pikaajalise riikliku poliitika jooksul väljakujunenud olemasolevad sektorispetsiifilised teadusuuringute struktuurid suuresti riiklikel juhtimissüsteemidel ning takistavad Läänemere probleemide lahendamiseks vajalike mitut valdkonda hõlmavate, valdkondadevaheliste ja valdkonnaüleste keskkonnauuringute väljatöötamist ja rahastamist.
(8)
Kuigi nii Läänemere piirkonnas kui ka väljaspool seda asuvate riikidega on Läänemere uuringute vallas koostööd tehtud pikka aega, on ühiste jõupingutuste puhul siiani jäänud puudu teadussuutlikkuse optimaalseks kasutamiseks piisavatest rahalistest vahenditest, seda tulenevalt nii nende riikide ebavõrdsest majandus- ja arenguolukorrast kui ka äärmiselt mitmekesistest riiklikest uurimiskavadest, uuringuteemadest ja -prioriteetidest.
(9)
Oma 11. juuni 2007. aasta eriprogrammi „Koostöö” rakendamise 2007.-2008. aasta tööprogrammis andis komisjon BONUS ERA-NETile ja ERA-NET PLUSile Läänemere keskkonnauuringute valdkonnas rahalist toetust, et tugevdada keskkonnauuringuid rahastavate asutuste koostööd Läänemere piirkonnas ja hõlbustada üleminekut EÜ asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavale ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile.
(10)
Üldjoontes on BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS toiminud hästi ja seega on tähtis tagada uurimistöö jätkumine, et lahendada pakilised keskkonnaprobleemid.
(11)
Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi lähenemisviisiga ning nagu BONUS ERA-NETi raames sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tõdetud, on Läänemere piirkonnas vaja poliitikast juhinduvaid teadusprogramme.
(12)
Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”) on kokku leppinud ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS („BONUS”) ühises algatamises. BONUSe eesmärk on toetada teaduse arengut ja innovatsiooni, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku Läänemere-äärsete riikide piiriüleseks koostööks Läänemere piirkonna keskkonnauuringutes.
(13)
Kuigi BONUS keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjakohase liidu teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri (sealhulgas energeetika valdkonnas), transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi. BONUS on väga oluline mitme liidu poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas ELi Läänemere-piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)), (6) ning liidu rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava. Sellest tulenevalt on BONUS kasulik paljude muude liidu poliitikavaldkondade tasandil.
(14)
BONUSe mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud liidu osalemisega selles.
(15)
BONUS peaks hõlmama strateegilist etappi (millele järgneb rakendusetapp), et pidada laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega strateegiast juhinduva uurimiskava üle, mis suudaks vastata ka esilekerkivatele uurimisvajadustele. BONUSe strateegilise etapi käigus tuleks taotleda ka teiste konkreetsetes sektorites tegutsevate rahastamisasutuste kaasamist, et mitme sektori lõppkasutajate vajadusi arvestavate teadusuuringute integreerimist veelgi tõhustada ning tagada uuringutulemuste tõhus kasutamine ja arvessevõtmine eri majandussektorite poliitilises ja ressursside haldamise korralduses.
(16)
Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon kontrollima, et strateegiline uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja rakenduskord on välja töötatud, et oleks võimalik alustada BONUSe rakendusetappi. Komisjon võib vajaduse korral anda soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks. Rakendusetapile üleminek peaks toimuma sujuvalt ja viivitusteta.
(17)
Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSt toetatakse 50 miljoni euroga. Lubada tuleks ka mitterahalisi toetusi infrastruktuurile juurdepääsu ja kasutamise võimaldamise kaudu („mitterahalised infrastruktuuritoetused”), tingimusel et need ei moodusta märkimisväärset osa kogu toetusest. Selliste toetuste väärtust ja kasulikkust BONUSe projektide elluviimisel tuleks hinnata.
(18)
Liidu toetus BONUSele ei tohiks kogu selle kestuse vältel ületada 50 miljonit eurot ning see peaks vastama selle summa piires osalevate riikide toetusele, et suurendada nende huvi BONUSe ühise rakendamise vastu. Suurem osa liidu rahalisest toetusest peaks olema suunatud rakendusetapile. Iga etapi jaoks tuleks kindlaks määrata ülemmäär. Rakendusetapi ülemmäära tuleks tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra.
(19)
BONUSe ühiseks rakendamiseks on vaja spetsiaalset rakendusstruktuuri, nagu on sätestatud otsuses 2006/971/EÜ. Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSe rakendamisel on spetsiaalne rakendusstruktuur Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”). BONUS EEIG peaks saama liidu rahalist toetust. Kuigi osalevatele riikidele tuletatakse meelde, et tõelise ühiskassa põhimõte on oluline, otsustab iga osalev riik kooskõlas BONUSe ühiste rahastamiseeskirjade ja -menetlustega, kas ta haldab oma toetussummasid ise või haldab neid BONUS EEIG. Samuti peaks BONUS EEIG tagama, et BONUSe rakendamine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.
(20)
Liidu rahaline toetus peaks olema sõltuv osalevate riikide pädevate riiklike asutuste ametlikest kinnitustest ning nende rahalise toetuse maksmisest.
(21)
Strateegilises etapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud toetuslepingu alusel, mis peaks olema reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad), (7) et toetuse haldamist hõlbustada ja lihtsustada.
(22)
Rakendusetapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud rakenduslepingu alusel, millega nähakse ette ühe liidu rahalise toetuse kasutamise üksikasjalik kord. Seda liidu rahalise toetuse osa tuleks juhtida kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) („finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja artikliga 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (9) artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41.
(23)
BONUS EEIG-le makstud toetustelt saadavat intressi tuleks käsitada tema tuluna ja see tuleks suunata BONUSe rakendamisse.
(24)
Kui BONUSt rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega BONUSe rahastamises, peaks liidul oma finantshuvide kaitsmiseks olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või see lõpetada tingimustel, mis sätestatakse liidu ja BONUS EEIG vahel sõlmitavates lepingutes.
(25)
BONUSe tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUSe projektides osalejaid. BONUSe projektides osalejatele sellise rahalise toetuse andmine ja väljamaksmine peaks olema läbipaistev, bürokraatiavaba ja seitsmenda raamprogrammi kohaste ühiste eeskirjadega kooskõlas.
(26)
Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus BONUSe seisukohalt siiski oluline ning võib aidata kaasa BONUSe rakendamisele. Seepärast on asjakohane määrata Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses tema rahastamiskõlblikkusega.
(27)
Võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks projektiettepanekute hindamisel järgida seitsmenda raamprogrammi alusel esitatavate ettepanekute hindamisel kohaldatavaid põhimõtteid. Seetõttu peaksid projektiettepanekuid BONUS EEIGi juhtimisel keskselt hindama kohalikke olusid hästi tundvad sõltumatud eksperdid, tehes seda läbipaistvate ja ühiste kriteeriumide põhjal, ning rahalisi vahendeid tuleks eraldada keskselt heakskiidetud pingerea kohaselt. Sõltumatu hindamise tulemusi rangelt järgides peaks BONUS EEIG koostama pingerea ja tähtsusjärjekorra, mis peaksid olema siduvad.
(28)
Kõik liikmesriigid ja kõik seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid peaksid saama BONUSega liituda.
(29)
Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide (eriti Läänemerega piirnevate või selle valgalal olevate riikide) osalemine BONUSes, kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii komisjon kui ka osalevad riigid on sellega nõus. Seitsmenda raamprogrammi kohaselt peaks liidul olema õigus leppida vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku BONUSele oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide osalemisega.
(30)
Tuleks võtta asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (10) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (12).
(31)
BONUSe alusel toimuv teadustegevus peaks vastama eetilistele põhimõtetele vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning järgima soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtteid.
(32)
Komisjoni ja teda abistanud kohalikke olusid hästi tundvate sõltumatute ekspertide tehtud vahehindamise põhjal peaks komisjon hindama BONUSe rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning seatud eesmärkide suunas tehtud edusamme, samuti viima läbi lõpphindamise.
(33)
BONUSes osalejad peaksid oma tulemusi teatavaks tegema ja laialdaselt levitama, eelkõige teistele sarnastele piirkondlikele mereuuringuprojektidele, ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.
(34)
BONUS ERA-NET ja BONUS ERA-NET PLUSi kohaselt juba teostatavate projektide eduka rakendamise käigus ilmnes Läänemere katastroofiline seisund. Läänemere keskkonnaseisundi teadusuuringuid tuleks seega jätkata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Liidu rahaline toetus
1. Liidu rahalist toetust ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile BONUS („BONUS”), mille on ühiselt algatanud Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”), antakse käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.
2. Liit annab BONUSe kogu kestuse vältel rahalist toetust summas, mis ei ületa 50 miljonit eurot määruse (EÜ) nr 1906/2006 alusel strateegilises etapis ning finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c alusel rakendusetapis. Selle ülemmäära piires on liidu rahaline toetus samaväärne osalevate riikide toetusega.
3. Liidu rahaline toetus makstakse ühiselt eelarveassigneeringutest, mis on eraldatud kõikidele vastavatele teemavaldkondadele „Koostöö” eriprogrammis.
Artikkel 2
BONUSe rakendamine
1. BONUSt rakendab Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”).
2. Kooskõlas I lisaga rakendatakse BONUSt kahes etapis, nimelt strateegiline etapp ja sellele järgnev rakendusetapp.
3. BONUSe strateegiline etapp kestab kuni 18 kuud. Sellega valmistatakse ette rakendusetapp. Strateegilise etapi jooksul täidab BONUS EEIG järgmisi ülesandeid:
a)
strateegilise uurimiskava koostamine, millega määratletakse BONUSe teaduslik sisu vastavalt seitsmendas raamprogrammis kehtestatud eesmärkidele, keskendudes projektikonkurssidele;
b)
sidusrühmadega konsulteerimise platvormide loomine, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist;
c)
rakenduskorra, sealhulgas finantsalaste ja õiguslike eeskirjade ning menetluste, BONUSe tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete ning inimressursside ja teabevahetusega seotud küsimuste ettevalmistamine.
4. Rakendusetapp kestab vähemalt viis aastat. Rakendusetapi jooksul avaldatakse BONUSe eesmärkidele vastavate projektide rahastamiseks taotluskutsed. Need taotluskutsed on suunatud mitut partnerit hõlmavatele riikidevahelistele projektidele (toetades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piisavat osalemist), sealhulgas teadusuuringutele, tehnoloogiaarendusele ning koolitus- ja levitamistegevusele. Projektid valitakse välja, järgides võrdse kohtlemise, läbipaistvuse, sõltumatu hindamise, kaasrahastamise, mittetulunduslikkuse ja muudest liidu allikatest mitterahastamise põhimõtteid ning samuti tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet. BONUSe projektides osalejatele rahalise toetuse andmine ja väljamaksmine on kooskõlas seitsmenda raamprogrammi kohaste ühiste eeskirjadega.
Artikkel 3
Liidu rahalise toetuse tingimused
1. Strateegilises etapis ei ületa liidu rahaline toetus 1,25 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega. Liidu kohustus strateegilise etapi jooksul toetust anda sõltub osalevate riikide samaväärsest kohustusest.
2. Rakendusetapis moodustab liidu rahaline toetus kuni 48,75 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega. Seda ülempiiri võib tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra. Rakendusetapil võib kuni 25 % osalevate riikide toetusest moodustada mitterahaline infrastruktuuritoetus.
3. Rakendusetapis antakse liidu rahalist toetust järgmistel tingimustel:
a)
artikli 2 lõikes 3 osutatud strateegilise uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormide ja rakenduskorra väljatöötamine osalevate liikmesriikide poolt, samuti I lisa punktis 2 sätestatud eesmärkide ja väljundite saavutamise suunas tehtud edusammud. Komisjon võib vajaduse korral anda soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks;
b)
BONUS EEIG tõestus tema suutlikkuse kohta BONUSt rakendada, sealhulgas vastu võtta, jagada ja kontrollida liidu rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkiga c ja artikliga 56 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41 ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt;
c)
BONUSele sobiva ja tõhusa juhtimismudeli säilitamine ja kohaldamine vastavalt II lisale;
d)
I lisas sätestatud BONUSe rakendusetapiga seotud tegevuse (sh projektikonkursside algatamine toetuste määramiseks) tõhus elluviimine BONUS EEIG poolt;
e)
iga osaleva riigi võetud kohustus maksta oma osa BONUSe rahastamisel ning rahalise toetuse tegelik väljamaksmine, eelkõige pärast taotluskutsete avaldamist välja valitud BONUSe projektides osalejate rahastamine;
f)
liidu riigiabi eeskirjade ning eeskätt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi ühenduse raamistiku (13) järgimine;
g)
kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamine, eetiliste põhimõtete järgimine vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtete järgimine.
Artikkel 4
Teadusuuringute Ühiskeskuse osalemine
1. Teadusuuringute Ühiskeskusel on õigus saada BONUSe raames rahalisi vahendeid samadel tingimustel kui osalevate riikide abikõlblikel asutustel.
2. Teadusuuringute Ühiskeskuse omavahendeid, mida ei kaeta BONUSe raames saadavatest rahalistest vahenditest, ei loeta liidu rahalise toetuse osaks artikli 1 tähenduses.
Artikkel 5
Liidu ja BONUS EEIG vahelised lepingud
1. Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning liidu finantshuvide kaitse üksikasjalik kord strateegilise etapi jooksul kehtestatakse toetuslepinguga, mille komisjon liidu nimel BONUS EEIGga kooskõlas käesolevas otsuses ning määruses (EÜ) nr 1906/2006 sätestatud eeskirjadega sõlmib.
2. Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning liidu finantshuvide kaitse üksikasjalik kord rakendusetapi jooksul kehtestatakse rakenduslepinguga ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mille komisjon liidu nimel BONUS EEIGga sõlmib.
Rakendusleping sisaldab eeskätt järgmist:
a)
ülesannete määratlus;
b)
liidu rahaliste vahendite kaitse;
c)
ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas BONUSe projektide suhtes kohaldatavad rahastamiseeskirjad ja rahaliste vahendite ülemmäärad ning asjakohased vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise sätted;
d)
komisjonile ülesannete täitmise kohta aruandluse eeskirjad;
e)
ülesannete täitmise lõpetamise tingimused;
f)
komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord;
g)
eraldi pangakonto kasutamise ja saadud intresside käsitlemise tingimused;
h)
sätted, mis tagavad, et liidu meetmed eristuvad BONUS EEIG muust tegevusest;
i)
kohustus hoiduda tegevusest, mis võib põhjustada huvide konflikti finantsmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses;
j)
artiklis 2 osutatud BONUSe rakendamisest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivad sätted;
k)
vahehindamistel ja lõpphindamisel, sealhulgas artiklis 13 osutatud hindamistel kasutatavad kriteeriumid.
3. Komisjon korraldab BONUS EEIG eelhindamise, et saada tõendeid finantsmääruse artiklis 56 osutatud menetluste ja süsteemide olemasolu ja nõuetekohase toimimise kohta.
Artikkel 6
Toetuselt saadav intress
BONUSele eraldatud rahaliselt toetuselt saadavat intressi käsitatakse BONUS EEIG tuluna ja see suunatakse BONUSele.
Artikkel 7
Liidu rahalise toetuse vähendamine, selle andmise peatamine või lõpetamine
Kui BONUSst ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib liit oma rahalist toetust vähendada või selle andmise peatada või lõpetada, võttes arvesse BONUSe rakendamisel tehtud edusamme.
Kui osalevad riigid ei toeta BONUSe rahastamist või teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib liit artikli 5 lõikes 1 osutatud toetuslepingu tingimuste kohaselt oma rahalist toetust vähendada, võttes arvesse osalevate riikide vahenditest eraldatud summat.
Artikkel 8
Liidu finantshuvide kaitse osalevate riikide poolt
BONUSe rakendamisel võtavad osalevad riigid liidu finantshuvide kaitseks vajalikud õiguslikud, reguleerivad, haldus- või muud meetmed. Eelkõige võtavad osalevad riigid vajalikud meetmed, et tagada kõigi liidule võlgnetavate summade tagasinõudmine kooskõlas finantsmäärusega ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.
Artikkel 9
Komisjoni ja kontrollikoja tehtav kontroll
Komisjonil ja Euroopa Kontrollikojal on õigus teha kontrolle ja inspekteerimisi, mis on vajalikud liidu rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning liidu finantshuvide kaitseks pettuste või muu eeskirjade eiramise eest. Selleks teevad osalevad riigid ja BONUS EEIG komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks kõik asjakohased dokumendid.
Artikkel 10
Vastastikune teavitamine
Komisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Osalevatel riikidel palutakse esitada Euroopa Parlamendi, nõukogu või kontrollikoja taotlusel BONUS EEIG kaudu komisjonile kogu lisateave BONUS EEIG finantsjuhtimise kohta, mis on kooskõlas artiklis 13 esitatud üldiste aruandlusnõuetega.
Artikkel 11
Teiste liikmesriikide ja assotsieerunud riikide osalemine
Igal liikmesriigil ja igal seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigil on õigus liituda BONUSega kooskõlas artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumidega. Käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse BONUSega liitunud liikmesriike ja assotsieerunud riike osalevate riikidena.
Artikkel 12
Muude riikide osalemine
Osalevad riigid ja komisjon võivad nõustuda mis tahes kolmanda riigi osalemisega artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumide kohaselt ja tingimusel, et selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga.
Osalevad riigid ja komisjon määravad tingimused, mille alusel on sellises riigis asutatud või asuvatel juriidilistel isikutel õigus saada BONUSe alusel rahalist toetust.
Artikkel 13
Aastaaruanded ja hindamine
Komisjon lisab Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 190 kohaselt esitatavale seitsmenda raamprogrammi aastaaruandele aruande BONUSe tegevuse kohta.
Komisjon korraldab BONUSe vahehindamise hiljemalt 31. detsembriks 2014. Hinnangus käsitletakse edusamme artiklis 2 ja I lisas sätestatud eesmärkide saavutamisel, samuti BONUSe soovitusi kõige asjakohasemate viiside kohta integreerituse, sealhulgas teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integreerituse ning rakendamise kvaliteedi ja tõhususe edasiseks suurendamiseks, ning küsimust, kas osalevate riikide rahalised toetused on nende riikide teadusringkondade võimalikku nõudlust silmas pidades asjakohased. Komisjon edastab vahehindamise tulemused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Kui liidu osalemine BONUSes lõppeb, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2017, korraldab komisjon BONUSe lõpphindamise. Komisjon esitab selle hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 15
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 22. september 2010