РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2010 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2010 година
относно налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на натриев глюконат с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване
(1)
На 30 юни 2009 г. Комисията получи жалба относно вноса на сух натриев глюконат с произход от Китайската народна република („КНР“), подадена на основание на член 5 от основния регламент („жалбата“) от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) („жалбоподателят“) от името на производители, представляващи голяма част, в случая над 50 %, от общото производство на сух натриев глюконат в Съюза.
(2)
Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и за произтичащата от такъв дъмпинг съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за образуването на антидъмпингова процедура.
(3)
На 11 август 2009 г. процедурата беше открита чрез публикуване на известие за откриване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2).
2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата производителите износители от Китай, вносителите, търговците, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са заинтересовани, властите в Китай и подалите жалба производители от Съюза. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедура.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на конкретни причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители, ако пожелаят, да подадат заявление за статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати съответните формуляри до китайските производители износители, за които е известно, че са заинтересовани, и до властите на Китай. Един производител износител поиска статут ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент, а друг производител износител, включително две свързани с него дружества, поискаха ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от посочения регламент.
(7)
Като взе предвид видимо големия брой производители износители от Китай и вносители от Съюза, в известието за откриване на процедура Комисията посочи, че в съответствие с член 17 от основния регламент спрямо тези страни може да бъде приложена представителна извадка.
(8)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали изготвянето на извадка е необходимо и ако е, да подбере такава, всички производители износители от Китай и вносителите от Съюза бяха поканени да се представят на Комисията и, както е уточнено в известието за откриване, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт през периода на разследване (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.).
(9)
Предвид ограничения брой получени отговори за изготвяне на извадката бе решено, че представителна извадка не е необходима по отношение нито на китайските производители износители, нито на вносителите в Съюза.
(10)
На всички дружества от Китай и всички вносители в Съюза, които отговориха в процеса на изготвяне на извадката, на производителите от Съюза, както и на всички други известни засегнати вносители и потребители в Съюза бяха изпратени въпросници. Отговори на въпросника бяха получени от двама производители износители или групи производители износители от Китай, от двама производители от Съюза и от четирима вносители/потребители.
(11)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза и направи проверки в помещенията на следните дружества:
1.
Производители в Съюза:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Франция и свързаните с него търговски дружества
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Италия и свързаните с него търговски дружества
2.
Производители износители от Китай:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
Потребители/вносители в Съюза:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Франция
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Германия
(12)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, беше извършена проверка на място в следното дружество с цел да се установи нормалната стойност на основата на данни от страна аналог, в случая САЩ:
-
Производител от САЩ: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, САЩ.
3. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („период на разследването“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е сух натриев глюконат с произход от Китай („разглежданият продукт“), с CUS (Customs Union and Statistics) номер 0023277-9 и с CAS (Chemical Abstracts Service) регистрационен номер 527-07-1, понастоящем класиран в код по КН ex 2918 16 00.
(15)
Сухият натриев глюконат се използва основно в строителната промишленост като забавител на втвърдяването и пластификатор за бетон, в други промишлени сектори - за повърхностна обработка на метали (отстраняване на ръжда, окислявания и мазнини), както и за почистване на бутилки и промишлено оборудване. Продуктът може да се използва и в хранителната и фармацевтичната промишленост.
2. Сходен продукт
(16)
Разследването показа, че произвежданият и продаван от промишлеността на Съюза на територията на Съюза сух натриев глюконат, както и този, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на САЩ, която бе избрана за страна аналог, и сухият натриев глюконат, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай, и сухият натриев глюконат, произвеждан в Китай и продаван в Съюза, имат до голяма степен еднакви основни физически и технически характеристики.
(17)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(18)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от Китай нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(19)
Накратко и единствено за улеснение критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в отговор на сигнали от пазара и без значителна намеса на държавата, разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект от счетоводна документация, която подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага за всички цели;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(20)
След започване на процедурата един китайски производител износител, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговори на формуляра за заявление за ТДПИ в определения срок.
(21)
Дружеството доказа, че отговаря на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и на него може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(22)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за страните, попадащи в този член, се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, ако има такова, освен в случаите, при които дружествата могат да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да получат ИТ.
(23)
Накратко и единствено за улесняване, тези критерии са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(24)
След започване на процедурата един китайски производител износител, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, поиска ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент и отговори на формуляра за заявление за ИТ в определения срок.
(25)
Въз основа на наличната информация бе установено, че китайският производител износител отговаря на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3. Нормална стойност
3.1. Държава аналог
(26)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставен статут на ТДПИ, трябва да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета страна с пазарна икономика („страната аналог“).
(27)
В известието за започване на процедурата бе предложена САЩ като подходяща страна аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай. Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си във връзка с това предложение.
(28)
Не бяха получени коментари от нито една от заинтересованите страни.
(29)
Извън ЕС сух натриев глюконат се произвежда в много малък брой страни, а именно в САЩ, Китай и Южна Корея. Следователно единствена възможна алтернатива на САЩ бе Южна Корея. Комисията се свърза с дружествата, за които се знае, че произвеждат сух натриев глюконат в Южна Корея, но не получи отговор от тези производители.
(30)
Производителят от САЩ сътрудничи изцяло при разследването, като предостави пълни отговори на въпросника и прие проверката на място.
(31)
Комисията установи, че САЩ отговаря на критериите за подходяща страна аналог, тъй като количествата, продавани на този пазар, са достатъчно големи, и на пазара съществува значителна конкуренция между вътрешното производство и вноса от други страни, а именно Китай, Италия и Франция. Освен това САЩ не налага антидъмпингово мито върху разглеждания продукт.
(32)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че САЩ е подходяща страна аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2. Методология, прилагана за определяне на нормалната стойност
3.2.1. За дружеството, на което е предоставен ТДПИ
(33)
За дружеството, на което е предоставен ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, Комисията първо определи дали по време на ПР продажбите на сух натриев глюконат на независими клиенти на вътрешния пазар са представителни, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на китайските продажби на разглеждания продукт за износ в Съюза.
(34)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на националния пазар от дружеството, имащо като цяло представителни продажби на националния пазар, които са идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(35)
За всеки вид продукт, продаван от производителя износител на вътрешния пазар и счетен за пряко сравним с вида сух натриев глюконат, изнасян в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни там, където обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през ПР, е представлявал поне 5 % от общия обем на съпоставимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(36)
След това Комисията провери дали продажбите в представителни количества на сух натриев глюконат на вътрешния пазар могат да бъдат разглеждани като осъществени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид продукт се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на периода на разследване.
(37)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от производствените разходи, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена за този вид е била равна или по-висока от производствените разходи. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички осъществени през ПР продажби на дадения вид продукт на вътрешния пазар, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(38)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(39)
Тъй като от разследването стана ясно, че продажбите са били както представителни, така и че са извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност е била базирана на действителната цена на вътрешния пазар на всички сделки по време на периода на разследване.
3.2.2. За дружеството, на което е предоставено ИТ
(40)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за Китай беше определена на основата на проверената информация, получена от оказалия съдействие производител износител в страната аналог. Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от единствения оказал съдействие производител износител от Китай.
(41)
Беше направено също така проучване относно това дали продажбите на вътрешния пазар могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия, като се определи делът на рентабилните продажби на независими клиенти. Поради това нормалната стойност бе базирана на действителната цена на вътрешния пазар за вид продукт, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби, извършени по време на ПР на вътрешния пазар.
3.3. Експортна цена
(42)
Всички експортни продажби на разглеждания продукт, осъществени от оказалите съдействие производители износители, са били извършвани непосредствено на независими клиенти в Съюза, поради което експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт по време на ПР.
3.4. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цена франко завода.
(44)
С цел да се гарантира справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент различията във факторите, които влияят върху цените и тяхната съпоставимост, бяха взети предвид под формата на корекции. На всички разследвани дружества (оказали съдействие производители износители и производителя от страната аналог), за които това е приложимо и оправдано, бяха направени отстъпки за разликите в транспортните разходи, разходите за навло и застраховане, непряко облагане, банкови такси, разходите за опаковане, разходите по кредити и комисионни.
4. Дъмпингови маржове
(45)
За дружеството, на което е предоставен ТДПИ, дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнението на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(46)
За дружеството, на което е предоставено ИТ, среднопретеглената нормална стойност, установена за страната аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за Съюза съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент.
(47)
Временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цена CIF на границата на Съюза преди обмитяване, са както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
По отношение на всички останали китайски износители Комисията първо определи нивото на сътрудничество. Беше направена съпоставка между общите количества на износа, посочени в отговорите на въпросника на оказалите съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Китай според статистически данни за вноса на Евростат.
(49)
Предвид ниското ниво на сътрудничество, т.е. 56 %, както и поради липсата на подходящи данни за цените от Евростат (тъй като те включваха други продукти на високи цени, които не биха могли да бъдат коректно приспаднати), дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб, бе изчислен на базата на данните, предоставени от жалбоподателя и актуализирани спрямо ПР.
(50)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб е временно определено на 79,2 % от цена CIF на границата на Съюза преди обмитяване.
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(51)
Оказалите съдействие промишлени групи Jungbunzlauer (JBL) и Roquette Frères (RF) представляваха 100 % производството на Съюза.
(52)
Следователно се счита, че те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(53)
Тъй като промишлеността на Съюза включва само двама производители, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
2. Потребление на Съюза
(54)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, към който се прибавя вносът в Съюза по данни на Евростат. Тъй като тези данни включват не само разглеждания продукт, но и някои продукти, различни от натриев глюконат, в представените от Евростат цифри бяха внесени необходимите корекции, за да се определи реалният обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза.
(55)
Между 2005 и 2007 г. потреблението на пазара на Съюза е нараснало с 12 %. След това то спадна с 21 % до ПР и достигна нива, по-ниски от тези през 2005 г. Като цяло през разглеждания период потреблението е спаднало с 8 %.
Таблица 1
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Потребление в Съюза (в тонове) Индекс
100
106
112
104
91
Източник: Коригирани стойности за обема на вноса, получени от Евростат и от отговори на въпросника.
3. Внос в Съюза от Китай
3.1. Обем и пазарен дял на вноса
(56)
Обемът на вноса от Китай нарасна значително от приблизително 2 300 t през 2005 г. на близо 4 000 t през ПР, т. е. със 77 %, като през 2008 г. достигна най-високата си стойност от приблизително 5 300 t. Съответният дял на китайския пазар се увеличи почти двойно от 12,8 % през 2005 г. на 24,8 % през ПР. Отбелязва се, че пазарният дял на китайския внос достигна 28,6 % през 2008 г. точно преди ПР и спадна през ПР до 24,8 %.
Таблица 2
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Обем на китайския внос (в тонове)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Китайски внос (в тонове) Индекс
100
152
227
234
177
Китайски пазарен дял
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Китайски пазарен дял, индекс
100
143
203
224
194
Източник: Коригирани стойности за обема на вноса, предоставени от Евростат.
3.2. Единична продажбена цена
(57)
През 2005 г. средната цена на китайския внос бе 482 ЕUR/t. Тя равномерно нарасна и през 2008 г. достигна ниво от 524 ЕUR/t, а през ПР спадна до 502 ЕUR/t. Като цяло през разглеждания период цената е нараснала с 4 %.
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Цени на китайския внос (в ЕUR/t)
482
511
514
524
502
Индекс
100
106
107
109
104
Източник: Коригирани стойности за цените на вноса, предоставени от Евростат.
3.3. Подбиване на цените
(58)
За анализирането на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените цени на промишлеността на Съюза по видове на стоката за несвързани купувачи на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със среднопретеглените цени на въпросния внос, установени на база CIF и съответно коригирани във връзка с митата и разходите, последващи вноса. Сравнението бе направено след изваждане на отстъпките и рабатите.
(59)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между посочените по-горе цени, изразени като процент от среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза (франко завода), показа марж на подбиване на цените от порядъка на 13 % до 29 %, като най-висок дял са имали неоказалите съдействие производители износители.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(61)
В периода от 2005 до 2007 г. производственият капацитет нарасна с 4 % и се задържа на това равнище до края на разглеждания период.
(62)
Между 2005 и 2007 г. производството на разглеждания продукт нарасна, след което претърпя спад в периода до началото на ПР. Като цяло през разглеждания период производството спадна с 12 %. Общото производство през ПР бе между 30 000 и 40 000 t.
(63)
В резултат от намалението на производствените обеми степента на оползотворяване на капацитета намаля с 15 % през разглеждания период.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на производствения капацитет
100
100
104
104
104
Индекс на производствения обем
100
104
105
84
88
Индекс на оползотворяване на капацитета
100
104
101
81
85
Източник: Отговори на въпросника.
4.2. Обем на продажбите, пазарен дял и средни единични цени в Съюза
(64)
Обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти на пазара на Съюза остана на сходно равнище в периода от 2005 до 2007 г., а след това спадна с 13 процентни пункта. По време на разглеждания период спадът при продажбите бе 21 %.
(65)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се понижи, като от 74,9 % през 2005 г. спадна на 64,7 % през ПР.
(66)
Средните продажни цени към несвързани клиенти на пазара на Съюза намаляха с 12 % през разглеждания период. За периода от 2006 до 2008 г. средните продажни цени останаха на сходни равнища, но през ПР спаднаха с 9 %.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на обема на продажбите
100
104
99
86
79
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Индекс
100
98
89
82
86
Индекс на средните цени
100
97
97
97
88
Източник: Отговори на въпросника.
4.3. Складови наличности
(67)
През разглеждания период складовите наличности намаляха с 37 %. В края на ПР нивото на складовите наличности бе между 1 000 и 5 000 t.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на складовите наличности
100
92
120
92
63
Източник: Отговори на въпросника.
4.4. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(68)
През разглеждания период продажбите на промишлеността на Съюза на сходния продукт на пазара на Съюза бяха рентабилни, но рентабилността драстично се понижи между 2005 г. и ПР.
(69)
Независимо от наличието на инвестиции в периода от 2005 до 2007 г., със спад през 2006 г., те спаднаха драстично през 2008 г. и ПР. През разглеждания период инвестициите се понижиха със 76 %.
(70)
Подобно на тази тенденция, през периода 2005-2007 г. възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на разглеждания продукт бе постоянна, но претърпя спад през 2008 г. и ПР.
(71)
Както и другите финансови индикатори, паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, спадна с 51 % през разглеждания период.
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на рентабилността
100
90
86
52
19
Индекс на инвестициите
100
61
140
16
24
Индекс на възвръщаемостта на инвестициите
100
100
100
60
21
Индекс на паричния поток
100
92
20
106
49
Източник: Отговори на въпросника.
4.5. Заетост, производителност и заплати
(72)
Между 2005 и 2007 г. заетостта слабо нарасна, след което спадна през 2008 г. и ПР. Като цяло през разглеждания период заетостта намаля с 13 %.
(73)
През 2006 г. заплатите се понижиха с 6 %, но през 2007 г. отново достигнаха стойностите от 2005 г., след което се повишиха през 2008 г. и ПР. Като цяло през разглеждания период заплатите се повишиха с 10 %.
(74)
През разглеждания период производителността от работник остана стабилна, като се увеличи с 1 % от 2005 г. до ПР.
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на заетостта
100
99
104
85
87
Индекс на заплатите
100
94
100
104
110
Индекс на производителността
100
104
101
99
101
Източник: Отговори на въпросника.
4.6. Ръст
(75)
Докато потреблението в Съюза спадна с 9 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза намаля с 21 %. Това доведе до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период с 10 процентни пункта.
4.7. Размер на дъмпинговия марж
(76)
Дъмпинговите маржове за Китай, определени по-горе в частта за дъмпинга, са значителни. Предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо.
5. Заключения относно вредата
(77)
Повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са се развили в отрицателна посока по време на разглеждания период. Показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, в това число възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, също са се развили в отрицателна посока по време на разглеждания период.
(78)
Разследването показа също така, че ниските цени на китайския внос са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 29 % през ПР. Промишлеността на Съюза претърпя понижение в обема на продажбите и спад на пазарния дял.
(79)
Предвид горепосоченото се прави временно заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(80)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Европейската комисия провери дали дъмпинговият внос на сух натриев глюконат с произход от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен тя да бъде класифицирана като съществена. Бяха разгледани също така други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е било възможно да са навредили на промишлеността на Съюза по същото време, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е приписана на дъмпинговия внос.
2. Ефект на дъмпинговия внос
(81)
През разглеждания период дъмпинговият внос на ниски цени от Китай нарасна по обем със 77 %, което доведе до повишаване на дела на китайския внос на пазара на Съюза с 94 % за същия период. Понижението в обема на вноса от Китай в периода между 2008 г. и ПР, както и загубата на пазарен дял, се считат за незначителни спрямо общото състояние, наблюдавано през разглеждания период.
(82)
Увеличението на китайския внос през разглеждания период съвпадна с отрицателна тенденция при повечето от показателите за вреда във връзка с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза претърпя спад в продажбите на пазара на Съюза, както от гледна точка на обема, така и на стойността, което доведе до загуба на пазарен дял от 10 процентни пункта през разглеждания период, както е посочено в съображение 65 по-горе. Подбиването на цените, причинено от китайския дъмпингов внос, не позволи на промишлеността на Съюза да запази ценовите си равнища на пазара на Съюза. Това доведе до съществен спад в рентабилността под равнищата, които биха дали предпоставка за постъпване на нужни инвестиции.
(83)
Въз основа на горепосоченото се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от Китай, който през разглеждания период значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е имал определяща роля за понесената вреда от промишлеността на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние и във влошаването на повечето показатели за вреда през разглеждания период, както и в загубата на пазарен дял.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(84)
През разглеждания период вносът от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, спадна с 23 %, което доведе до загуба на пазарен дял от 2 процентни пункта през разглеждания период. Цените на този внос се увеличиха със 102 % през разглеждания период.
(85)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави през разглеждания период са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Общ обем на другия внос (в тонове)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Индекс
100
71
68
84
77
Средна цена на вноса (EUR/t)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Индекс
100
140
143
184
202
Източник: Коригирани данни на Евростат.
(86)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се понижи с 23 %, докато за същия период цените на вноса се удвоиха. Цените на вноса от други трети държави бяха значително над продажните цени на промишлеността на съюза по време на целия разглеждан период. Въз основа на това беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, причинена от дъмпинговия внос от Китай на промишлеността на Съюза.
3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(87)
През разглеждания период продажбите за износ на промишлеността на Съюза намаляха с 10 %, а цените се повишиха с 8 %.
(88)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че продажбите за износ на промишлеността на Съюза за други трети държави не са могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от нея.
3.3. Вътрешно ползване
(89)
През разглеждания период вътрешното ползване на продукта от промишлеността на Съюза нарасна с 56 %, както се вижда от таблицата по-долу:
Таблица 10
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на вътрешното ползване
100
126
115
148
156
Източник: Отговори на въпросника.
(90)
Отбелязва се обаче, че промишлеността на Съюза е продължила да има неизползван капацитет от порядъка на 10 000-20 000 t. Това означава, че на преминаването към вътрешно ползване може да се гледа като на отговор на бизнес средите на дъмпинговия внос от Китай, тъй като производството на продукти от края на производствената верига може да бъде по-доходоносно предвид ниските ценови равнища на натриевия глюконат. Фактът, че все още има значителен неизползван капацитет за натриев глюконат, означава, че промишлеността на Съюза не иска да премине окончателно към производство на продукти от края на производствената верига и че производството на такива продукти може да се разглежда като защитна на дъмпинговия внос реакция.
(91)
Поради това се счита, че това нарастване на вътрешното ползване не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и материалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Развитие на потреблението на ЕС
(92)
Посочва се, че през разглеждания период потреблението на ЕС е спаднало с 9 % и на това може да се гледа като на следствие от икономическия спад в настоящия момент. Поради това се провери дали спадът в потреблението се е отразил върху неблагоприятното положение, в което се е намирала промишлеността на Съюза.
(93)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче спадна в много по-голяма степен, т.е. с 21 %, докато през същия период обемът на китайския внос нарасна със 77 %. Същите тенденции могат да се наблюдават и по отношение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза изгуби приблизително 10 процентни пункта от своя пазарен дял, докато вносът от Китай почти удвои своя от 12,8 % през 2005 г. на 24,9 % през ПР.
(94)
Въз основа на изложеното по-горе се прави временното заключение, че спадът в потреблението на ЕС не може сам по себе си да се разглежда като фактор, довел до прекъсване на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(95)
Горният анализ показа, че по време на разглеждания период се е наблюдавало значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Китай, както и съществено подбиване на цените. Това повишение на пазарния дял на евтиния внос от Китай съвпадна с понижаване на пазарния дял на промишлеността на Съюза, което, заедно с натиска върху цените, доведе до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период. От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да има значително негативно въздействие.
(96)
На основата на направения по-горе анализ, който точно разграничи и отдели влиянието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(97)
Съгласно член 21 от основния регламент Европейската комисия разгледа въпроса, дали въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг съществуват причини да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Определянето на интереса на Съюза се базира на оценката на всички засегнати интереси, т.е. на тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Промишленост на Съюза
2.1. Последици от налагането или неналагането на мерки на промишлеността на Съюза
(98)
Както е посочено по-горе, поради дъмпинговия внос вредата бе под формата на значителен спад в обема и цените на продажбите, което от своя страна доведе до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се, че след налагането на антидъмпингови мита обемът и цените на сухия натриев глюконат, продаван от промишлеността на Съюза, ще се повишат, което би позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо ниво на рентабилност.
(99)
Смята се, че налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Следва да се отбележи, че спадът в печалбите на промишлеността на Съюза е в резултат на трудностите, които тя среща в конкуренцията си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от Китай. Вероятно е налагането на антидъмпингови мерки да постави промишлеността на Съюза в положение, в което тя ще може да си възвърне поне част от загубения пазарен дял с последващо положително въздействие върху рентабилността.
(100)
Ако не бъдат наложени мерки, е вероятно по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Тенденцията за понижение на цените, причинено от дъмпинговия внос, ще продължи да осуетява всички усилия, положени на промишлеността на Съюза за възстановяване до достатъчно рентабилно ниво. Невземането на мерки би застрашило в дългосрочен план съществуването на промишлеността на Съюза.
(101)
В заключение може да се каже, че се очаква мерките да са ефективни по отношение на възможността за промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
3. Вносители/търговци
(102)
Въпросници бяха изпратени до петима вносители. Нито един от тях не оказа съдействие на разследването.
(103)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че ефектът от антидъмпинговите мерки, ако има такъв, най-вероятно няма да окаже съществено въздействие върху вносителите/търговците.
4. Потребители
(104)
Въпросници бяха изпратени до 23 потребители. Съдействие на разследването оказаха, обаче, само четирима потребители, от които само трима са използвали и внасяли директно от Китай разглеждания продукт. Прекият внос на тези трима оказали съдействие потребители е представлявал 10 % от общия обем на вноса на сух натриев глюконат с произход от Китай по време на ПР. Четвъртият оказал съдействие потребител не е използвал внесения от Китай разглеждан продукт.
(105)
Тези четирима потребители, намиращи се в Германия, Франция и Обединеното кралство, извършват активна дейност в химическата промишленост и произвеждат широк набор от продукти; някои от тях използват като суровина натриев глюконат. Средно натриевият глюконат не представлява значителна част от разходите за вложени материали. Като цяло бе преценено, че максималният ефект от предложеното антидъмпингово мито би бил много нисък, ако се приеме, че повишението на цените не може да бъде прехвърлено на крайния потребител. Следва също така да се отбележи, че оборотът на тези дружества от продукти, съдържащи натриев глюконат, е бил под 5 % от общия им оборот.
(106)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на предоставената информация въздействието на антидъмпинговите мерки, ако има такова, най-вероятно няма да засегне съществено потребителите.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(107)
Предвид гореизложеното бе направено временното заключение, че в настоящия случай няма наложителни причини за неналагане на антидъмпингови мита.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(108)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос за промишлеността на Съюза.
(109)
С цел определяне нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на щетите, понесени от промишлеността на Съюза.
(110)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, която е възможно да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза в промишления отрасъл от този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Заявеният в жалбата марж на печалбата преди облагане с данъци бе счетен за разумен и бе използван за тази цел.
(111)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходен продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена като към производствените разходи се прибави гореспоменатият марж на печалбата.
(112)
Необходимото увеличение на цените бе определено на базата на съпоставка между коригираната среднопретеглена цена на вноса, установена при изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената стойност на невредоносната цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всички разлики, произтичащи от тази съпоставка, след това бяха изразени като процент от общата стойност CIF на вноса.
(113)
Във връзка с изчислението на степента на отстраняване на вредата за цялата страна за всички останали производители износители от Китай, следва да се напомни, че степента на сътрудничество бе ниска. Поради това маржът на вредата бе изчислен на базата на данни от жалбата, актуализирани спрямо ПР.
2. Временни мерки
(114)
С оглед на изложеното по-горе бе счетено, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от Китай следва да се наложат временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(115)
Предложените антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Антидъмпингова митническа ставка
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Всички други дружества
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества, определени в настоящия регламент, бяха установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от разглежданата държава и произведени от споменатите дружества, и следователно от конкретните посочени юридически лица. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените тук, не могат да ползват тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(117)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за създаване на продукция или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. При целесъобразност регламентът ще бъде съответно изменен, като се актуализира списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(118)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
3. Специален мониторинг
(119)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното:
(120)
На митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към внос, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(121)
Ако износът на дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалните митнически ставки и последващо въвеждане на митническа ставка, приложима за цялата държава.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(122)
В интерес на доброто управление е уместно да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са се представили в срока, определен в съобщението за откриване на процедурата, да имат възможност да изложат в писмен вид своето становище и да поискат изслушване. Освен това, трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на този регламент, са временни и могат да се преразгледат при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сух натриев глюконат с CUS (Customs Union and Statistics) номер 0023277-9 и с CAS (Chemical Abstracts Service) регистрационен номер 527-07-1, понастоящем класиран в код по КН ex 2918 16 00 (код по ТАРИК 2918160010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителни кодове по ТАРИК
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Всички други дружества
53,4 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, прилага се митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
5. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разкриване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмен вид своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в рамките на един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2010 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 377/2010,
3. mai 2010,
millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) ja eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
Komisjon sai 30. juunil 2009 kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, kuiva naatriumglükonaadi kogutoodangust liidus.
(2)
Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest põhjustatud olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase menetluse algatamiseks piisavaks.
(3)
Menetlus algatati 11. augustil 2009 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas (2).
2. Menetlusega seotud isikud
(4)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele, müüjatele, kasutajatele ja teadaolevalt asjaga seotud ühingutele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitanud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(5)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.
(6)
Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Üks eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning teine eksportiv tootja taotles koos kahe seotud äriühinguga individuaalset kohtlemist vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 5.
(7)
Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ning liidu importijate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võidakse rakendada väljavõttelist uuringut.
(8)
Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel ja liidu importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009).
(9)
Arvestades valimi moodustamise küsimuses laekunud piiratud vastuste arvu, otsustati mitte moodustada valimit ei Hiina eksportivatest tootjatest ega ka liidu importijatest.
(10)
Küsimustikud saadeti kõigile Hiina äriühingutele ja liidu importijatele, kes vastasid valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule, liidu tootjatele ja kõigile teadaolevatele liidu importijatele ja kasutajatele. Vastused saadi kahelt Hiina eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate ühenduselt, kahelt liidu tootjalt ja neljalt importijalt/kasutajalt.
(11)
Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:
1)
liidu tootjad:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Prantsusmaa, ja seotud müügiettevõtted;
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itaalia, ja seotud müügiettevõtted;
2)
hiina eksportivad tootjad:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd;
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3)
liidu kasutajad/importijad:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Prantsusmaa;
-
Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa;
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Saksamaa.
(12)
Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes.
-
USA tootja: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Uurimisperiood
(13)
Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood” või „UP”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(14)
Vaatlusalune toode on Hiinast pärit CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) numbriga 0023277-9 ja CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumbriga 527-07-1 tähistatud naatriumglükonaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 all.
(15)
Kuiva naatriumglükonaati kasutatakse peamiselt ehituses tardumise aeglustaja ja betooni plastifikaatorina ning teistes tööstusharudes metallpindade töötlemiseks (rooste, oksiidi ja rasva eemaldamiseks) ning pudelite ja tootmisseadmete puhastamiseks. Toodet võib kasutada ka toiduaine- ja ravimitööstuses.
2. Samasugune toode
(16)
Uurimine on näidanud, et kuiv naatriumglükonaat, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus, kuiv naatrrimglükonaat, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud USA siseturul, kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul ning kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse Hiinas ja müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi ja tehnilisi põhiomadusi.
(17)
Seetõttu käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(18)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.
(19)
Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid:
1)
majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
2)
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning rakendatakse kõikidel eesmärkidel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
5)
kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(20)
Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.
(21)
Äriühing tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja talle saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
2. Individuaalne kohtlemine
(22)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele.
(23)
Viitamise hõlbustamiseks on need nõuded allpool kokkuvõtlikult esitatud:
1)
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
2)
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
3)
enamusosalus kuulub eraisikutele. juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
4)
valuutat konverteeritakse turukursiga ning
5)
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(24)
Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ja täitis individuaalse kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.
(25)
Olemasoleva teabe põhjal leiti, et Hiina eksportiv tootja vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.
3. Normaalväärtus
3.1. Võrdlusriik
(26)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.
(27)
Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks USAd. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama.
(28)
Ükski huvitatud isik arvamust ei avaldanud.
(29)
Väljaspool ELi toodetakse kuiva naatriumglükonaati väga vähestes riikides: USAs, Hiinas ja Lõuna-Koreas. Seetõttu oli USA-le ainus võimalik alternatiiv Lõuna-Korea. Komisjon võttis ühendust teadaolevate kuiva naatriumglükonaadi tootjatega Lõuna-Koreas, kuid vastust nendelt tootjatelt ei saadud.
(30)
USA tootja tegi uurimisel täielikult koostööd, vastas kõigile küsimustiku küsimustele ja nõustus kontrollkäiguga.
(31)
Komisjon leidis, et USA vastas sobiva võrdlusriigi tingimustele, kuna turul müüdavad kogused on piisavalt suured ning turul valitseb tihe konkurents, kus osaleb nii omamaine toodang kui ka import teistest riikidest, st Hiinast, Itaaliast ja Prantsusmaalt. Lisaks ei kohalda USA vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastast tollimaksu.
(32)
Eelnevat silmas pidades tehakse seega esialgne järeldus, et USA on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.
3.2. Normaalväärtuse määramiseks kasutatav metoodika
3.2.1. Äriühing, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist
(33)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel uuris komisjon äriühingu puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist kõigepealt, kas siseturul sõltumatutele tarbijatele müüdud kuiva naatriumglükonaadi müügimaht oli uurimisperioodil tüüpiline, st kas vaatlusaluse toote müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % liitu suunatud Hiina ekspordi kogumahust.
(34)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need toote liigid, mida omamaisel turul müüs tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühing ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(35)
Iga eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava kuiva naatriumglükonaadiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise sõltumatutele tarbijatele müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.
(36)
Komisjon kontrollis seejärel, kas kuiva naatriumglükonaadi siseriiklikku müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada toimunuks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(37)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.
(38)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(39)
Kuna uurimine näitas, et omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, siis arvutati normaalväärtus lähtuvalt kõigi uurimisperioodil toimunud müügitehingute tegelikust hinnast siseturul.
3.2.2. Äriühing, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist
(40)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus Hiina puhul võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat esinduslik võrreldes asjaomase tootega, mida eksportis liitu ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja.
(41)
Kontrolliti ka seda, kas omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, selleks määrati kindlaks, kui suure osakaalu moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Nende tooteliikide normaalväärtus põhines seetõttu tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi omamaise kogumüügi keskmise kaalutud hinnaga uurimisperioodi jooksul.
3.3. Ekspordihind
(42)
Koostööd teinud eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet ainult otse sõltumatutele klientidele liidus, mistõttu määrati ekspordihind vaatlusaluse toote eest uurimisperioodil tegelikult makstud või makstava hinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
3.4. Võrdlus
(43)
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(44)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud äriühingute (koostööd tegevad eksportivad tootjad ja võrdlusriigi tootja) puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, kaudsetes maksudes, panga teenustasudes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.
4. Dumpingumarginaalid
(45)
Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.
(46)
Äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.
(47)
Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu Hiinast pärit impordi kogumahuga, mis saadi Eurostati impordistatistikast.
(49)
Kuna koostöö tase oli madal, st 56 %, ning sobivaid Eurostati hinnaandmeid ei olnud piisavalt, sest need sisaldasid ka muid kõrge hinnaga tooteid, mida ei saanud täpselt maha arvata, siis arvutati üleriigiline dumpingumarginaal kaebuses esitatud uurimisperioodiks ajakohastatud andmete põhjal.
(50)
Selle alusel kehtestati ajutiseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 79,2 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(51)
Koostööd teinud tööstusettevõtted Jungbunzlauer (JBL) ja Roquette Frères (RF) moodustavad 100 % liidu toodangust.
(52)
Seepärast moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(53)
Kuna liidu tootmisharu moodustavad seega ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.
2. Liidu tarbimine
(54)
Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügist liidu turul, millele liideti import liitu Eurostati andmetel. Kuna viimati nimetatud andmed sisaldavad lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid kui naatriumglükonaat, siis tehti Eurostati andmetes vajalikke kohandusi, et esitada mõistlik hinnang vaatlusaluse toote müügimahtude kohta liidus.
(55)
Liidu tarbimine suurenes ajavahemikul 2005-2007 12 %. Seejärel vähenes see uurimisperioodil 21 %, jäädes allapoole 2005. aasta taset. Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul tarbimine 8 %.
Tabel 1
2005
2006
2007
2008
UP
Liidu tarbimine (tonnides, indeks)
100
106
112
104
91
Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete ja küsimustiku vastuste põhjal.
3. Hiina import liitu
3.1. Impordi maht ja turuosa
(56)
Hiina impordi maht kasvas märkimisväärselt: 2 300 tonnilt 2005. aastal 4 000 tonnini uurimisperioodil, st 77 %, saavutades tipu 2008. aastal, mil imporditi 5 300 tonni. Hiina impordi vastav turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,8 protsendile uurimisperioodil. Tuleb märkida, et Hiina import moodustas 28,6 % aastal 2008 just uurimisperioodi eel ning langes uurimisperioodi jooksul 24,8 protsendini.
Tabel 2
2005
2006
2007
2008
UP
Hiina impordi maht (tonnides)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Hiina import (tonnides, indeks)
100
152
227
234
177
Hiina turuosa
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Hiina turuosa, indeks
100
143
203
224
194
Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete põhjal.
3.2. Ühiku müügihind
(57)
Hiina impordi keskmine hind oli 2005. aastal 482 eurot tonn. Hinnad tõusid pidevalt, jõudes 2008. aastal tasemele 524 eurot tonn, ning seejärel langesid uurimisperioodil 502 euroni tonnist. Vaatlusalusel perioodil kasvasid hinnad kokkuvõttes 4 %.
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Hiina impordi hinnad (eurot/tonn)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Allikas: kohandatud impordihinnad Eurostati andmete põhjal.
3.3. Hindade allalöömine
(58)
Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu turul sõltumatutele klientidele pakutavate liidu tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu, korrigeerituna tehasehindade tasemele, vastavate importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused.
(59)
Eespool kirjeldatud metoodika põhjal leitud hindadevaheline erinevus, mis on esitatud protsendimäärana liidu toomisharu kaalutud keskmisest hinnast (tehasehind), jäi vahemikku 13-29 %. Vahemiku ülemisse äärde jäid koostööst keeldunud eksportivad tootjad.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(60)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil.
4.1. Tootmisvõimsus, toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(61)
Tootmisvõimsus suurenes 4 % ajavahemikus 2005-2007 ning jäi sellele tasemele kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni.
(62)
Vaatlusaluse toote tootmine suurenes ajavahemikus 2005-2007, seejärel aga vähenes kuni uurimisperioodi alguseni. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Kogutoodang jäi uurimisperioodil vahemikku 30 000-40 000 tonni.
(63)
Tootmismahu vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 15 %.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Tootmisvõimsus (indeks)
100
100
104
104
104
Tootmismaht (indeks)
100
104
105
84
88
Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)
100
104
101
81
85
Allikas: küsimustiku vastused.
4.2. Müügimaht, turuosa ja keskmised ühikuhinnad liidus
(64)
Liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht liidu turul sõltumatutele klientidele püsis ajavahemikus 2005-2007 samal tasemel ning seejärel langes 13 protsendipunkti võrra. Vaatlusalusel perioodil vähenes müügimaht 21 %.
(65)
Liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes, kukkudes 74,9 protsendilt 2005. aastal 64,7 protsendini uurimisperioodil.
(66)
Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidu turul kahanesid vaatlusalusel perioodil 12 %. Ajavahemikus 2006-2008 püsisid keskmised müügihinnad samal tasemel, kuid seejärel langesid 9 % uurimisperioodi jooksul.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Müügimaht (indeks)
100
104
99
86
79
Liidu tootmisharu turuosa
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Keskmised hinnad (indeks)
100
97
97
97
88
Allikas: küsimustiku vastused.
4.3. Varud
(67)
Vaatlusalusel perioodil vähenesid varud 37 %. Uurimisperioodi lõpuks oli varusid vahemikus 1 000 - 5 000 tonni.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Varud (indeks)
100
92
120
92
63
Allikas: küsimustiku vastused.
4.4. Tasuvus, investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
(68)
Liidu tootmisharu samasuguse toote müük liidu turul oli vaatlusalusel perioodil kasumlik, kuid kasumlikkus vähenes märgatavalt alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini.
(69)
Kuigi ajavahemikus 2005-2007 investeeringud jätkusid, vähenedes 2006. aastal, langesid need märgatavalt 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid investeeringud 76 %.
(70)
Sarnaselt oli vaatlusaluse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus ajavahemikus 2005-2007 stabiilne, kuid vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul.
(71)
Nagu teisedki finantsnäitajad, vähenes liidu tootmisharu rahavoog vaatlusaluse perioodi vältel 51 %.
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Kasumlikkus (indeks)
100
90
86
52
19
Investeeringud (indeks)
100
61
140
16
24
Investeeringutasuvus (indeks)
100
100
100
60
21
Rahavoog (indeks)
100
92
20
106
49
Allikas: küsimustiku vastused.
4.5. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
(72)
Tööhõive mõnevõrra suurenes ajavahemikus 2005-2007 ning seejärel vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tööhõive 13 %.
(73)
Töötasud vähenesid 2006. aastal 6 %, kuid 2007. aastal tõusid tagasi 2005. aasta tasemele. 2008. aastal ja uurimisperioodil töötasud suurenesid. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid töötasud 10 %.
(74)
Töötaja tootlikkus püsis vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena, suurenedes 2005. aastast kuni uurimisperioodini 1 %.
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Tööhõive (indeks)
100
99
104
85
87
Palgad (indeks)
100
94
100
104
110
Tootlikkus (indeks)
100
104
101
99
101
Allikas: küsimustiku vastused.
4.6. Kasv
(75)
Kui tarbimine vähenes liidus vaatlusalusel perioodil 9 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 21 %. Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 10 protsendipunkti võrra.
4.7. Dumpingumarginaali suurus
(76)
Hiina dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud eespool dumpingut käsitlevas osas, on märkimisväärsed. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
5. Järeldus kahju kohta
(77)
Enamik liidu tootmisharu kahjunäitajaid arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Seega olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega ka muud liidu tootmisharu finantsnäitajad, sealhulgas investeeringutasuvus, rahavoog ja tasuvus.
(78)
Uurimisel selgus, et madala hinnaga Hiina import lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla kuni 29 %. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenesid.
(79)
Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(80)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Hiinast pärit kuiva naatriumglükonaadi dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(81)
Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht 77 % võrra, mille tulemusena suurenes Hiina impordi turuosa liidu turul 94 % võrra. Hiina impordi vähenemist 2008. aastal ja uurimisperioodil, kaasa arvatud turuosa kaotust, ei peeta märkimisväärseks võrreldes üldise olukorraga vaatlusalusel perioodil.
(82)
Hiina impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate langustrendiga. Liidu tootmisharu müük liidu turul vähenes nii mahult kui ka väärtuselt, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse 10 protsendipunkti võrra, nagu on märgitud eespool põhjenduses 65. Hiina impordi hindade allalöömine takistas liidu tootmisharul oma hinnataseme hoidmist liidu turul. See põhjustas märkimisväärse kasumlikkuse vähenemise allapoole taset, mis võimaldaks vajalikke investeeringuid.
(83)
Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit madala hinnaga import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt alla, mängis otsustavat rolli liidu tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja muude kahjunäitajate halvenemises uurimisperioodi jooksul, ning turuosa kaotuses.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(84)
Import kolmandatest riikidest, mida käesolevas uurimises ei kajastata, langes vaatlusalusel perioodil 23 %, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse kahe protsendipunkti võrra. Sellise impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 102 %.
(85)
Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus vaatlusalusel perioodil oli järgmine:
Tabel 9
Muud kolmandad riigid
2005
2006
2007
2008
UP
Muu impordi kogumaht (tonnides)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Muu impordi keskmine hind (eurot/tonn)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Allikas: kohandatud Eurostati andmed.
(86)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 23 %, samas kui impordihinnad samal perioodil kahekordistusid. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt kõrgemad liidu tootmisharu müügihindadest. Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost leitud dumpingu ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
3.2. Liidu tootmisharu eksport
(87)
Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu ekspordimüük vähenes 10 % ning hinnad tõusid 8 %.
(88)
Eelöeldu põhjal järeldati, et liidu tootmisharu ekspordimüük muudesse kolmandatesse riikidesse ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
3.3. Omatarbimine
(89)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu omatarbimine 56 %, nagu on näha järgmisest tabelist.
Tabel 10
2005
2006
2007
2008
UP
Omatarbimine, indeks
100
126
115
148
156
Allikas: küsimustiku vastused.
(90)
Siiski märgitakse, et liidu tootmisharul oli kasutamata tootmisvõimsust vahemikus 10 000-20 000 tonni. See tähendab, et omatarbimise muutuse taga võib näha Hiina dumpinguhinnaga impordist tulenevat majandusotsust, sest naatriumglükonaadi madalat hinda silmas pidades on kasumlikum toota järgmise etapi tooteid. Fakt, et naatriumglükonaadi tootmisvõimsust on märkimisväärselt üle, näitab, et liidu tootmisharu ei soovi lõplikult tootma hakata järgmise etapi tooteid ning järgmise etapi toodete tootmist võib näha kaitsemeetmena dumpinguhinnaga impordi vastu.
(91)
Seetõttu ollakse seisukohal, et omatarbimise suurenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
3.4. ELi tarbimise areng
(92)
Märgitakse, et ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % võrra ning selle põhjuseks võib olla jätkuv majanduslangus. Seetõttu uuriti, kas tarbimise vähenemine võib mõjutada liidu tootmisharu kahju.
(93)
Liidu tootmisharu müügimaht vähenes oluliselt rohkem, st 21 %, samas kui Hiina import suurenes samal perioodil 77 %. Turuosa puhul võib täheldada sarnast suundumust. Liidu tootmisharu kaotas umbes 10 protsendipunkti oma turuosast, samas kui Hiina impordi turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,9 protsendini uurimisperioodil.
(94)
Eelnimetatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et ELi tarbimise vähenemist ei saa iseenesest pidada põhjuseks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(95)
Ülaltoodud analüüs näitas, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenesid Hiinast pärit impordi maht ja turuosa oluliselt, millega kaasnes märkimisväärne hindade allalöömine. Kõnealune Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega halvendas vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda. Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju.
(96)
Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. ELi HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(97)
Algmääruse artikli 21 kohaselt kontrollis Euroopa Komisjon, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. ELi huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
2. Liidu tootmisharu
2.1. Meetmete kehtestamise või nendest loobumise mõju liidu tootmisharule
(98)
Nagu eespool selgitatud, on dumpinguhinnaga impordi tõttu tekkinud kahju, mis väljendus müügimahu ja hindade märkimisväärses languses, mis omakorda põhjustas liidu tootmisharu olukorra halvenemist. Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise järel tõuseksid liidu tootmisharu müüdava kuiva naatriumglükonaadi hinnad ning see võimaldaks liidu tootmisharul saavutada rahuldaval tasemel kasumlikkuse.
(99)
Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastaks turul ausa konkurentsi. Tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu kasumi vähenemine on tingitud raskustest konkureerimisel Hiinast pärit madalate dumpinguhindadega impordiga. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudab liidu tootmisharu tõenäoliselt tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju kasumlikkusele.
(100)
Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. Dumpinguhinnaga impordi hindu allalööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik liidu tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse piisavasse kasumisse jõudmiseks. Meetmete võtmata jätmine seaks ohtu liidu tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis.
(101)
Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks liidu tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust.
3. Importijad/ettevõtjad
(102)
Küsimustikud saadeti viiele importijale. Ükski neist uurimise ajal koostööd ei teinud.
(103)
Sellises olukorras tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju importijatele/müüjatele on tõenäoliselt väike või olematu.
4. Kasutajad
(104)
Küsimustikud saadeti 23 kasutajale. Uurimise vältel tegi koostööd siiski ainult neli kasutajat, kellest kolm kasutasid ja importisid vaatlusalust toodet otse Hiinast. Kolme koostööd teinud kasutaja otseimport moodustas 10 % kuiva naatriumglükonaadi koguimpordist Hiinast uurimisperioodi jooksul. Neljas koostööd teinud kasutaja ei kasutanud Hiinast pärit vaatlusalust toodet.
(105)
Need neli Saksamaal, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis asuvat kasutajat on tegevad keemiatööstuses, tootes suurt hulka erinevaid tooteid, millest osa puhul kasutatakse naatriumglükonaati toormena. Üldiselt ei moodusta naatriumglükonaat märkimisväärset osa sisendi hinnast. Dumpinguvastase tollimaksu maksimaalne mõju, eeldusel et hinnatõusu ei suunata edasi lõpptarbijale, on hinnanguliselt väga väike. Tuleb märkida, et nende äriühingute puhul moodustasid naatriumglükonaati sisaldavat tooted vähem kui 5 % kogukäibest.
(106)
Eelöeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju tõenäoliselt väike või olematu.
5. Järeldus ELi huvide kohta
(107)
Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehakse esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(108)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
(109)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel on võetud arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(110)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Taotluses nimetatud maksueelset kasumimarginaali peeti mõistlikuks ning seda kasutati sel eesmärgil.
(111)
Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele.
(112)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kohandatud kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu liidu turul samasugust toodet müüs. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast.
(113)
Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile ülejäänud Hiina eksportivatele tootjatele, tuleb meenutada, et koostöötase oli madal. Seetõttu arvutati kahjumarginaal taotluses esitatud uurimisperioodil ajakohastatud andmete põhjal.
2. Ajutised meetmed
(114)
Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.
(115)
Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:
Äriühing
Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal
Dumpingumarginaal
Dumpinguvastase tollimaksu määr
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Kõik teised äriühingud
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul praeguse uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste ettevõtjate” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mis on toodetud nimetatud ettevõtjate, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(117)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(118)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
3. Erikontroll
(119)
Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed.
(120)
Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.
(121)
Kui nende äriühingute ekspordimaht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.
H. LÕPPSÄTE
(122)
Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud pooled, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi suhtes, mille CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) number on 0023277-9 ja CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumber 527-07-1 ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 (TARICi kood 2918160010) all.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate toodetud toodete puhul järgmine:
Äriühing
Tollimaks
TARICi lisakood
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Kõik teised äriühingud
53,4 %
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 3. mai 2010