РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 206/2011 НА СЪВЕТА
от 28 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 19, параграф 1 и член 22, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През декември 1999 г. с Регламент (ЕО) № 2597/1999 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET), класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия (наричано по-долу „разглежданият продукт“). Мерките бяха под формата на изравнително мито ad valorem с размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като върху вноса на въпросния продукт от всички останали дружества бе наложено остатъчно мито в размер на 19,1 %. Първоначалното разследване се отнасяше за периода от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
През март 2006 г., след провеждане на преглед с оглед на изтичането на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006 (3) („Регламент (ЕО) № 367/2006“) Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от PET с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Периодът на разследване за целите на прегледа бе от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.
(3)
През август 2006 г., след междинен преглед на субсидирането по отношение на един индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1288/2006 (4) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(4)
През септември 2007 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1124/2007 (5) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(5)
През януари 2009 г., след започнат от Комисията по нейна собствена инициатива частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009 (6) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006, както и окончателните антидъмпингови мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1292/2007 (7).
(6)
През юни 2010 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на един индийски производител на фолио от РЕТ, чрез прилагане на Регламент (ЕС) № 579/2010 (8) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(7)
Следва да се отбележи, че съгласно Регламент (ЕО) № 367/2006 по отношение на дружество Vacmet India Limited понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 %.
2. Действащи антидъмпингови мерки
(8)
Следва да се отбележи, че съгласно Регламент (ЕО) № 1292/2007 по отношение на дружество Vacmet India Limited се прилага остатъчно антидъмпингово мито в размер на 17,3 %.
3. Започване на частичен междинен преглед
(9)
На 7 август 2009 г. Комисията получи искане за частичен междинен преглед съгласно член 19 от основния регламент. Искането, чийто обхват е ограничен до разглеждане на субсидирането, бе подадено от дружество Vacmet India Limited, индийски производител износител (наричано по-нататък „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшно прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на субсидирането.
(10)
След като установи, след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частичен междинен преглед, на 14 януари 2010 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (9) (наричано по-нататък „известието за започване“), започването, в съответствие с член 19 от основния регламент, на частичен междинен преглед, чийто обхват е ограничен до разглеждане на субсидирането по отношение на заявителя.
(11)
С разследването в рамките на частичния междинен преглед се целеше също така да се оцени необходимостта, в зависимост от констатациите от прегледа, да бъде променена митническата ставка, приложима понастоящем върху вноса на разглеждания продукт от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митническата ставка, която се прилага за „всички останали дружества“ в Индия.
(12)
Комисията обяви също така чрез известие, публикувано на 14 януари 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз (10), започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, чийто обхват е ограничен до разглеждане на дъмпинга, свързан със заявителя.
4. Разследване
(13)
Разследването по отношение на равнището на субсидиране обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-нататък „период на разследване за целите на прегледа“ или „ПРП“).
(14)
Комисията официално уведоми заявителя, правителството на Индия (наричано по-нататък „ПИ“) и индустрията на Съюза за започването на частичното междинно разследване. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат писмено мнението си и да бъдат изслушани.
(15)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така и на ПИ.
(16)
Заявителят оказа пълно съдействие на разследването, докато компетентните органи в ПИ не отговориха на въпросника в рамките на посочения срок. Комисията издири и провери цялата информация, преценена за необходима за определяне на субсидирането. Беше осъществено посещение за проверка в помещенията на заявителя.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият в рамките на настоящия преглед продукт е същият като определения в регламента за налагане на действащите мерки (Регламент (ЕО) № 367/2006), а именно фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия, класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.
2. Подобен продукт
(18)
Подобно на предходните разследвания и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове приложение.
(19)
Поради това тези продукти се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
В. СУБСИДИРАНЕ
1. Въведение
(20)
Въз основа на информацията, предоставена от заявителя и от индустрията на Съюза, бяха разследвани изброените по-долу схеми, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
в)
схема за предварителни разрешителни (известна преди като схема за предварителните лицензи (AAS);
г)
капиталови субсидии.
(21)
Схемите от букви а)-в), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), влязъл в сила на 7 август 1992 г. (наричан по-нататък „Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия на ПИ се разрешава да издава съобщения относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-нататък „Политика за ВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два от документите „Политика за ВТ“ са от значение за ПРП в този случай, а именно документите „Политика за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009-2014 г.“ В допълнение ПИ определя процедурите, които се прилагат по отношение на документите „Политика за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009-2014 г.“ в „Наръчник на процедурите, том I“ (наричани по-нататък съответно „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(22)
Схемата, посочена в буква г) по-горе, се управлява от органите на щата Uttar Pradesh.
2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-нататък „DEPBS“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глава 4 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“.
б) Критерии за допустимост
(24)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Прилагане на DEPBS на практика
(25)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Той се определя въз основа на стандартни норми на входа и изхода (Standard Input Output Norms, наричани по-нататък „SION“), като се отчита предполагаемото съдържание на вносни суровини в изнасяния продукт и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(26)
За да може да се ползва от схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.
(27)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат осчетоводени като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на предоставяне.
(28)
Заявление за кредити по DEPBS се подава по електронен път и може да се отнася за неограничен брой сделки за износ. На практика няма задължителен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на срока за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“, заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(29)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.
г) Заключения относно DEPBS
(30)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредитите по DEPBS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(31)
Освен това съгласно нормативната уредба DEPBS зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(32)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в по-голям размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да произтекат ползи, е достатъчно износителят да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(33)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент и методологията на изчисляване, използвана за посочената схема в Регламент (ЕО) № 367/2006, размерът на подлежащите на изравняване субсидии е изчислен от гледна точка на ползата за получателя, установена по време на ПРП. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява сделката за износ по схемата. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(34)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия експортен оборот през периода на разследването за целите на прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(35)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 7,9 %.
3. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-нататък „EPCGS“)
а) Правно основание
(36)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глава 5 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“.
б) Критерии за допустимост
(37)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Прилагане на практика
(38)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакво производствено оборудване, внесено по тази схема.
(39)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да се снабдява с производствено оборудване и от местни източници. В такъв случай местният производител на производственото оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на това производствено оборудване. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(40)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.
г) Заключение относно схемата EPCG
(41)
В рамките на EPCGS се предоставя субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на индийското правителство от дължими в противен случай мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(42)
Освен това, съгласно нормативната уредба схемата EPCGS зависи от извършването на износ, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(43)
Тази схема не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(44)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответния отрасъл. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихва за този период, за да се отрази общата стойност на ползата във времето. За тази цел за подходящ бе счетен търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на ПРП. В случаите, в които бяха отправени мотивирани искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(45)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(46)
По отношение на вноса, осъществен по тази схема, при разследването бе установено наличието на някои суровини, които биха могли да се използват както за производството на разглеждания продукт, така и за производството на други продукти. Бе отбелязано обаче, че някои суровини са били използвани във фабрика, в която се произвежда само фолио от PET. Поради това за изчисляването на ползата за заявителя, знаменателят, който трябва да се използва за тези суровини, следва да бъде експортният оборот на разглеждания продукт, а не общият експортен оборот.
(47)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 2,4 %.
4. Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme, наричана по-нататък „AAS“)
а) Правно основание
(48)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глави 4.1-4.30 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“. По време на предишното разследване, довело до налагането на действащото окончателно изравнително мито съгласно Регламент (ЕО) № 367/2006, тази схема се наричаше „схема за предварителните лицензи“.
б) Критерии за допустимост
(49)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 50. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“, например доставчиците на експортно ориентирани поделения, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И на последно място, междинните доставчици на производителите износители могат да получат свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Прилагане на практика
(50)
Предварителни разрешителни се издават за:
i) физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). Притежателят на лиценза може - до определен стойностен праг, определен в зависимост от постигнатите от него в миналото резултати по отношение на износа - да внася безмитно всякакви материали за производство, които да бъдат използвани за изработването на каквото и да е изделие, попадащо в групата продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който се били използвани освободени от мито суровини;
iii) междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение за междинни доставки по AAS. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“ Планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат територията на страната. Няколко категории доставки се считат за планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия. Такъв е случаят например с доставката на стоки на експортно ориентирани поделения или на дружество, разположено в специална икономическа зона;
v) предварително нареждане за освобождаване (Advance Release Order, наричано по-нататък „ARO“): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, предвидени в параграф 8.3 от „Политиката на ВТ за 2004-2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). При механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни суровини, така и за вносни;
vi) насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на такова разрешително може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(51)
Заявителят е получил отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт през ПРП. Заявителят е използвал една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установява дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(52)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и използването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава свидетелство, удостоверяващо че предвидените регистри и съответните записи са били проверени и че информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(53)
По отношение на подсхемата, използвана по време на ПРП от заявителя, а именно „физически износ“, разрешението за внос и задължението за износ са определени по обем и по стойност от ПИ и са отразени в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по схемата AAS, се определя от ПИ въз основа на SION, които са установени за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(54)
Настоящото разследване за целите на междинния преглед установи, че определените от индийските власти изисквания за проверка не се спазват и все още не са проверени на практика. Заявителят не е създал система, с която да бъде проверено кои суровини са били използвани при производството на продукта за износ и в какви количества, както се изисква съгласно Политиката за ВТ (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, част II, точка 4 от основния регламент. В действителност липсваха данни за реалното потребление.
(55)
Промените в управлението на политиката за ВТ за периода 2004-2009 г., които започнаха да се прилагат през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани по отношение на заявителя. Така прилагането на практика на това изискване не можеше да бъде проверено на този етап.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(56)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, от което произтичат ползи за разследвания износител.
(57)
В допълнение на това подсхемата „физически износ“ в рамките на схемата за предварителни разрешителни несъмнено зависи съгласно нормативната уредба от извършването на износ и следователно се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без поемане на задължение за износ за никое дружество не могат да произтекат ползите по тази схема.
(58)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно нито старата, нито новата система или процедура за проверка, посредством която да се установи дали и в какви количества са били вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 от основния регламент, а по отношение на системите за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 от основния регламент). SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SION не могат да се разглеждат като система за проверка на действителното потребление, тъй като тези стандартни норми не дават възможност на ПИ да извършва достатъчно точни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 от основния регламент).
(59)
Следователно тази подсхема подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(60)
При липсата на разрешени системи за възстановяване на мита или системи за възстановяване за заместители подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от мита може да доведе до изравнителни мерки, само когато са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не бяха изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че не е проведено подходящо наблюдение, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемото прекомерно освобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II от основния регламент, тежестта за изчисляването на прекомерното освобождаване не пада върху разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразния характер на системата за проверка, чието наличие се твърди.
(61)
Размерът на субсидията за заявителя, който е използвал AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основните мита и специалните допълнителни мита) върху суровините, внесени по подсхемата по време на ПРП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при направено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(62)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 0,2 %.
5. Капиталови субсидии (Capital Subsidies, наричани по-нататък „CS“)
а) Правно основание
(63)
При предходните разследвания по отношение на фолио от PET, в това число и разследването, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на действащото окончателно изравнително мито, бяха разгледани няколко публични схеми на Индия, включващи предоставяне на насърчителни мерки на местни дружества. Публичните схеми попадат в позиция „Схема с пакет от насърчителни мерки“, тъй като могат да включват различни видове насърчителни мерки. При предходното разследване бе установено, че на дадено дружество може да бъде предоставено правото да се възползва от предимства по схемата със „Сертификата за допустимост“ или в „Сертификата за право на участие“. Въпреки това, както и при настоящото разследване, е възможно наличието на ad hoc субсидии, като например капиталовите субсидии.
б) Критерии за допустимост
(64)
За да могат да участват, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити райони на даден щат, като създават ново промишлено предприятие, като правят широкомащабни капиталовложения или разнообразяват съществуващи промишлени предприятия.
в) Прилагане на практика
(65)
Съгласно отговорите на въпросника през 2009 г. заявителят е получил значителна по размер сума като капиталова субсидия за създаването на нови производствени съоръжения от правителството на Uttar Pradesh. Беше обяснено, че получаването на тази капиталова субсидия е свързано със създаването на нови производствени съоръжения, т.е. с покриването на разходите за инвестиции, направени от заявителя. Според заявителя се отнася за обикновена субсидия под формата на кредит за подобряване на равнопоставеността.
(66)
Разследването установи също така, че поради предварително направени инвестиции заявителят има право на възстановяване на ДДС и на централния данък върху продажбите от страна на департамента по търговските данъци в Uttar Pradesh. В „Сертификата за допустимост“ е налице максимална сума, която дружеството може да поиска. Схемата е била използвана от дружеството в продължение на четири години. Всеки месец е било искано възстановяването на ДДС и на централния данък, наложени върху продажбите, реализирани съответно на територията на щата и между различните щати, включително и по време на ПРП.
г) Заключение
(67)
Капиталовата субсидия е директен трансфер на средства, т.е. това е предоставяне на безвъзмездни средства на заявителя. Това е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя се явява финансово участие на органите на местната власт на Uttar Pradesh, от което произтича директна полза на заявителя.
(68)
Чрез възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и на член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването се явява финансово участие на органите на местната власт на Uttar Pradesh, тъй като тази отстъпка намалява приходите им от данъци, които иначе са дължими. Освен това от възстановяването на данъците произтича полза за заявителя, тъй като спестените данъци подобряват неговата ликвидност.
(69)
Съгласно нормативната уредба субсидиите не зависят от извършването на износ. Поради липсата на съдействие от страна на властите в Uttar Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи окончателно заключение за тази схема по отношение на специфичността и приложението на практика на тази уредба и по отношение на свободата на действие, с която се ползва предоставящият орган при вземането на решение по заявленията. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени условията, посочени в член 4, параграф 2, първа алинея, буква б), предвид факта, че не бе възможно да се установи дали органите на местно самоуправление на Uttar Pradesh са прилагали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе доказано, че схемата не е специфична по закон, все още не е ясно установено, че тя не е специфична на практика. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(70)
По отношение на капиталовата субсидия, получена за изграждането на нови производствени съоръжения, размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на разпределянето на субсидията за период, който съответства на периода на нормалната амортизация/на полезния живот на капиталовите стоки в посочения отрасъл, тъй като субсидията може да бъде свързана с придобиването на дълготрайни активи. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да бъде отразена пълната стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на периода на разследването за целите на прегледа. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(71)
По отношение на възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите размерът на субсидията бе изчислен въз основа на общо възстановените суми по време на ПРП. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(72)
Въз основа на гореизложеното размерът на субсидията, установена за заявителя по отношение на посочените капиталови субсидии по време на ПРП, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(73)
По отношение на заявителя понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 %.
(74)
В хода на настоящия частичен междинен преглед бе установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразен ad valorem, е 11,0 %, както е посочено по-долу:
СХЕМА→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
CS
Общо
ДРУЖЕСТВО↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Предвид горното се заключава, че равнището на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
7. Изравнителни мерки
(76)
Проверено бе дали би могло да се счита, че изменените обстоятелства по отношение на разгледаните схеми са с дълготраен характер.
(77)
Разследването потвърди, че размерът на субсидията за заявителя е намалял до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем за него. Това намаление на общата сума на субсидията се дължи най-вече на значителния спад на ползите, които могат да бъдат получени по схемата DEPBS. Въз основа на гореизложеното изглежда, че има данни, сочещи, че заявителят ще продължи и в бъдеще да получава субсидии в по-малък размер от този, който се прилага понастоящем по отношение на него.
(78)
След като бе доказано, че заявителят получава субсидиране в много по-малък размер, отколкото преди и вероятно ще продължи да получава субсидии в по-малък размер от този, установен в първоначалното разследване, нивото на тази мярка следва да бъде изменено с оглед на новите констатации.
(79)
Предвид горното, измененото изравнително мито следва да се определи въз основа на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия частичен междинен преглед, тъй като маржът на вреда, изчислен при първоначалното разследване във връзка със субсидиран внос, е по-висок.
(80)
В съответствие с член 24, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на субсидиране на износа. Като се има предвид обаче, че антидъмпинговото мито, установено за заявителя в резултат на паралелното междинно антидъмпингово преразглеждане, се равнява на 0 % за разглеждания продукт, подобна ситуация не е налице в настоящия случай.
(81)
Във връзка с митническата ставка, приложима понастоящем за вноса на разглеждания продукт от производители износители, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички останали дружества“ в Индия, се отбелязва, че действителните обстоятелства по разследваните схеми, както и изравнителните мерки, на които те подлежат, не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за всички дружества, с изключение на заявителя, остават непроменени.
(82)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се предложи изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.
(83)
Представени от страните устни и писмени коментари бяха взети под внимание и при необходимост окончателните констатации бяха съответно изменени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 се изменя, като се вмъква следното:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
11,0
A992“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 28 февруари 2011 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 206/2011,
28. veebruar 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 15 lõiget 1, artikli 19 lõiget 1 ja artikli 22 lõiget 1,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas 1999. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile; edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8-19,1 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikidelt teistelt äriühingutelt pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.
(2)
Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18 säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 367/2006 (3) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.
(3)
Pärast vahepealset läbivaatamist, mis käsitles ühe India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (4) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli sellele äriühingule kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(4)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mis käsitles ühe teise India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2007. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1124/2007 (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli sellele äriühingule kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(5)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (6) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006, ning lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli nende äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7).
(6)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti ühe India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2010. aasta juunis rakendusmäärusega (EL) nr 579/2010 (8) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli selle äriühingu suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(7)
Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustav tollimaks 19,1 %.
2. Kehtivad dumpinguvastased meetmed
(8)
Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 1292/2007 alusel dumpinguvastane jääktollimaks 17,3 %.
3. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(9)
7. augustil 2009 sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 19. Subsideerimise uurimisega piirduva taotluse esitas äriühing Vacmet India Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole subsideerimise korvamiseks enam vajalik.
(10)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (9) taotluse esitajaga seonduva subsideerimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19.
(11)
Samuti kavatseti osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnata läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2, st tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes, kes tegutsevad Indias.
(12)
Komisjon teatas 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates, (10) et ta algatab ka dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seonduva dumpingu uurimisega.
4. Uurimine
(13)
Subsideerimise taseme uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).
(14)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, India valitsust ja liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(15)
Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele.
(16)
Taotluse esitaja tegi uurimisel täielikult koostööd, kuid India valitsuse asjakohased ametiasutused ei esitanud tähtaja jooksul küsimustikule vastuseid. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(17)
Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestati kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).
2. Samasugune toode
(18)
Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, samuti liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad.
(19)
Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetega algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.
C. SUBSIDEERIMINE
1. Sissejuhatus
(20)
Taotluse esitajalt ja liidu tööstusharult saadud teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume:
a)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);
c)
eellubade kava (Advance Authorisation Scheme, varasem nimetus Advance Licence Scheme);
d)
kapitalitoetused.
(21)
Eespool punktides a-c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: nimelt FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014. Lisaks kirjeldab India valitsus FT-poliitikat 2004-2009 ja FT-poliitikat 2009-2014 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend - I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, vastavalt „HOP 2004-2009 I köide” ja „HOP 2009-2014 I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt.
(22)
Punktis d nimetatud kava haldavad Uttar Pradeshi osariigi ametiasutused.
2. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava)
a) Õiguslik alus
(23)
Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 punktis 4.3 ning HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite 4. peatükis.
b) Valikukriteeriumid
(24)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) DEPB-kava rakendamine
(25)
Selle kava alusel võib eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendina kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONide) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.
(26)
Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Kõnealuses dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust.
(27)
Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti arvestada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.
(28)
DEPB-krediidi taotlusi täidetakse elektrooniliselt ja need võivad sisaldada piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole tegelikult rangeid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul ei ole kinni peetud HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse alati arvesse võtta, kui tasutakse väike trahv (10 % krediidi summast).
(29)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
d) Järeldused DEPB-kava kohta
(30)
DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.
(31)
Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(32)
Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis kasutati või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(33)
Algmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt ning vastavalt arvutusmeetoditele, mida kasutati selle kava puhul määruses (EÜ) nr 367/2006, lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel läbivaatamise uurimisperioodi jooksul saadud toetustest. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui läbivaatamise uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest saadud krediidi summat.
(34)
Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud ja saadi nii subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud ekspordiga (nimetaja), kuna subsiidium antakse seoses eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
(35)
Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 7,9 %.
3. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava)
a) Õiguslik alus
(36)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-20145. peatükis ning HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite 5. peatükis.
b) Valikukriteeriumid
(37)
Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad, toetavate tootjatega seotud vahendavad eksportijad ning teenusepakkujad.
c) Rakendamine
(38)
Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kehtib kõigile selle kava raames imporditud kapitalikaupadele vähendatud imporditollimaks 5 %.
(39)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.
(40)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
d) Järeldus kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta
(41)
EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaks parandab tema likviidsust.
(42)
Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.
(43)
Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(44)
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Vastavalt kehtestatud tavadele on summale, mis arvutati läbivaatamise uurimisperioodi kohta, lisatud selle perioodi intress, mis kajastab soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Põhjendatud nõuete esitamise korral arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud.
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi asjaomase ekspordi käibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.
(46)
Selle kava raames tehtud impordi osas selgus uurimise käigus, et oli hulk kaubanimetusi, mida võidi kasutada nii vaatlusaluse toote kui teiste toodete valmistamiseks. Siiski märgiti, et mõnd kaubanimetust kasutati üksnes PET-kile tootmisüksuses. Seega kasutatakse taotluse esitaja kasu arvutamisel nende kaubanimetuste jaoks nimetajana vaatlusaluse toote ekspordikäivet ja mitte kogu ekspordikäivet.
(47)
Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 2,4 %.
4. Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)
a) Õiguslik alus
(48)
Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 ja FT-poliitika 2009-2014 punktides 4.1.1-4.1.14 ning HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite peatükkides 4.1-4.30. Varasema uurimise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks.
b) Valikukriteeriumid
(49)
Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 50. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste ulatuse poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud FT-poliitika 2004-2009 punktis 8.2 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevaid vabastusotsuseid ja sisemaiseid akreditiive käsitlevate allkavade alusel.
c) Rakendamine
(50)
Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:
i) tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas;
ii) iga-aastane vajadus: selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib - kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel - importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutatakse;
iii) vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;
iv) ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” FT-poliitika 2004-2009 punkti 8.2 alapunktides b-f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. Ekspordiga samaväärsete toimingutena käsitletakse selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;
v) eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004-2009 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul;
vi) sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi FT-poliitika 2004-2009 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).
(51)
Taotluse esitaja sai seoses vaatlusaluse tootega eellubade kava raames läbivaatamise uurimisperioodil soodustusi. Taotluse esitaja kasutas üht allkava: tegeliku ekspordi eellubade kava. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.
(52)
India ametiasutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peaks „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud / kodumaalt hangitud kauba tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendite HOP 2004-2009 I köite ja HOP 2009-2014 I köite peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige.
(53)
Selle allkava puhul, mida taotluse esitaja uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud märkima loale impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONide) alusel; need normid on kehtestatud enamike toodete, sh ka vaatlusaluse toote kohta. Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).
(54)
Käesoleva läbivaatamise uurimise käigus tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid ei järgitud ega rakendatud tegelikkuses. Taotluse esitaja ei kasutanud süsteemi, mille alusel saaks kontrollida, milliseid sisendeid ning millistes kogustes eksporditud toote valmistamisel kasutati, nagu on sätestatud FT-poliitika 23. lisas ja algmääruse II lisa II jao punktis 4. Tegelikult puudus igasugune tegelikku tarbimist kajastav register.
(55)
2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FT-poliitika 2004-2009 haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei ole taotluse esitaja puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte tegelikku kohaldamist praegu kontrollida.
d) Kokkuvõte eellubade kava kohta
(56)
Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija kasu sai.
(57)
Lisaks sellele sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel toetust ei saa.
(58)
Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud efektiivselt ei uut ega vana kontrollisüsteemi ega -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II jao punkt 2). Vaatlusaluse toote SIONid ei olnud piisavalt täpsed. SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).
(59)
Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(60)
Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega ei nähta ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks.
(61)
Subsiidiumisummad taotluse esitajale, kes kasutas eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.
(62)
Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 0,2 %.
5. Kapitalitoetused
a) Õiguslik alus
(63)
Kui toimusid varasemad PET-kilet käsitlevad uurimised, sealhulgas uurimine, mille tulemusena kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, uuriti mitut India riigikava, mille alusel pakuti kohalikele äriühingutele soodustusi. Riigikavasid nimetatakse ergutussüsteemiks, sest need võivad hõlmata erinevaid soodustusi. Varasema uurimise käigus tehti kindlaks, et äriühingu õigus saada toetusi võib olla kehtestatud toetusesaaja või toetuskõlblikkuse tunnistuses. Kuid esineda võib ka - nagu käesoleva uurimise puhul - ad hoc subsiidiume, nagu kapitalitoetused.
b) Valikukriteeriumid
(64)
Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud üldreeglina investeerima riigi vähem arenenud piirkondadesse, rajades kas uue tööstusettevõtte, tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu või mitmekesistades olemasolevat tööstusettevõtet.
c) Rakendamine
(65)
Küsimustikule antud vastuste põhjal sai taotluse esitaja 2009. aastal Uttar Pradeshi osariigi valitsuselt kapitalitoetusena märkimisväärse summa uute tootmisrajatiste loomiseks. Ta selgitas, et saadud kapitalitoetus oli seotud uute tootmisrajatiste loomisega, st taotluse esitaja investeeringute kulude katmisega. Taotluse esitaja sõnul oli see pelgalt toetuse vormis antud subsiidium võrdsete võimaluste parandamiseks.
(66)
Samuti selgus uurimise käigus, et tänu varasematele investeeringutele vastab taotluse esitaja tingimustele, mis võimaldavad tal saada Uttar Pradeshi kaubandusmaksu osakonnalt (Commercial Tax Department) käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastust. „Toetusesaaja tunnistusel” on märgitud piirsumma, mida äriühingul on õigus taotleda. Äriühing kasutas kava nelja aasta jooksul. Igal kuul, sealhulgas uurimisperioodil, taotleti vastavalt osariigi piires toimuvalt müügilt ja osariikidevaheliselt müügilt makstud käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastust.
d) Järeldused
(67)
Kapitalitoetus on taotluse esitajale tehtav otsene rahaline ülekanne, st toetus. See on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. See on Uttar Pradeshi osariigi valitsuse rahaline toetus, mis toob taotluse esitajale otsest kasu.
(68)
Käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastuse raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tagastus on Uttar Pradeshi osariigi valitsuse antav rahaline toetus, kuna see vähendab selle osariigi valitsuse maksusissetulekut. Lisaks toob maksutagastus kasu taotluse esitajale, kuna säästetud maksud parandavad tema likviidsust.
(69)
Subsiidiumid ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest. Siiski ei saanud komisjon tulenevalt Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ametiasutuste vähesest koostöövalmidusest teha lõplikku järeldust selle kava kohta, eeskätt mis puudutab selle konkreetsust, valikukriteeriumide praktilist kohaldamist ja toetust andvate asutuste objektiivsustaset taotluste üle otsustamisel. Eeskätt oli võimatu kontrollida artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti b täitmist, kuna ei olnud selge, kas Uttar Pradeshi osariigi valitsus kohaldas toetuse andmisel objektiivseid kriteeriume või tingimusi. Kuigi on tõestatud, et kava ei ole juriidiliselt konkreetne, ei ole selge, kuidas on asi tegelikkuses. Seetõttu peetakse seda kava algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti c ja sama artikli neljanda lõigu alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(70)
Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutati uute tootmisrajatiste loomiseks saadud kapitalitoetuse puhul subsiidiumisumma kapitalitoetuse alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab kapitalikaupade tavapärasele amortisatsiooni-/kasutusajale selles tööstusharus, sest subsiidiumi saab seostada põhivarade soetamisega. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodil ekspordist ja omamaisest müügist tulenevale kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.
(71)
Käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastuse puhul arvutati subsiidiumisumma vastavalt uurimisperioodil tagastatud summale. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodi ekspordi ja omamaise müügi kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.
(72)
Ülalmainitut silmas pidades on läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul nende kapitalitoetuste osas kindlaks tehtud subsiidiumimäär 0,5 %.
6. Tasakaalustatavate subsiidiumide summad
(73)
Taotluse esitaja suhtes kehtib praegu tasakaalustav tollimaks 19,1 %.
(74)
Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus määrati taotluse esitaja puhul tasakaalustatava subsiidiumi summaks ad valorem 11,0 %, nagu allpool kirjeldatud.
KAVA→
DEPB-kava (11)
EPCG-kava (11)
Eellubade kava (11)
Kapitalitoetused
Kokku
ÄRIÜHING↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja subsideerimise tase on vähenenud.
7. Tasakaalustavad meetmed
(76)
Uuriti ka seda, kas uuritud kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks.
(77)
Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja subsiidiumisumma on vähenenud oluliselt madalamale tasemele kui taotluse esitaja suhtes praegu kohaldatav tollimaksu määr. Subsiidiumide üldise taseme vähenemine on peamiselt tingitud DEPB-kava raames antavate soodustuste mahu olulisest vähenemisest. Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et taotluse esitaja saab ka edaspidi väiksemaid subsiidiume kui praegu saadavad summad.
(78)
Kuna on tõestatud, et taotluse esitaja saab tunduvalt vähem subsiidiume kui varem, ning on tõenäoline, et ta saab ka edaspidi väiksemaid subsiidiume kui algse uurimise käigus kindlaks määratud summad, tuleks meedet uute uurimistulemuste arvesse võtmiseks muuta.
(79)
Arvestades eespool esitatut, tuleks muudetud tasakaalustav tollimaksumäär kehtestada käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud uute subsiidiumimäärade põhjal, kuna esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal on kõrgem.
(80)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Ent kuna taotluse esitajale kohaldatav dumpinguvastane tollimaks on paralleelse dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise tulemusena vaatlusaluse toote puhul 0 %, siis käesoleval juhul seda olukorda ei teki.
(81)
Võttes arvesse tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis pärineb nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2 individuaalselt nimetamata asjaomastelt eksportivatelt tootjatelt, st tollimaksu, mida kohaldatakse Indias tegutsevate „kõikide teiste äriühingute” suhtes, märgitakse, et uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes peale taotluse esitaja.
(82)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus esitada märkusi.
(83)
Nende isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti vastavalt lõplikke järeldusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2 sisalduvasse tabelisse lisatakse järgmine kirje:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
11,0
A992”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. veebruar 2011