РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
7. märts 2012,
riigiabi nr SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) kohta Toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1369 all)
(Ainult rumeeniakeelne versioon on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2013/246/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse otsust, millega komisjon algatas abi C 28/2009 (ex N 433/2009) suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (2),
olles eelnimetatud sätete alusel palunud huvitatud isikutel esitada oma seisukohad ja võttes nende seisukohti arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
Rumeenia teatas 17. juulil 2009 kahest toetusmeetmest (edaspidi „teatis”) ettevõtja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (edaspidi „Oltchim” või „ettevõtja”) kasuks: i) muuta 538 miljoni uue Rumeenia leu (umbes 128 miljoni euro (3)) suurune võlg riigiasutuste ees ettevõtja omakapitaliks ja ii) anda välja riigigarantii 80 %le 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust. Rumeenia andis neist riiklikest toetusmeetmetest teada õiguskindluse saamiseks, väites, et need ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(2)
Enne teatist esitas Saksamaal Duisburgis asuv ettevõtja PCC SE (edaspidi „PCC”), kellele kuulub 18,31 % suurune vähemusosalus Oltchimis, 10. aprillil 2008 ametliku kaebuse, väites, et kavandatav võla omakapitaliks muutmine on siseturuga kokkusobimatu riigiabi.
(3)
Pärast kaebuse registreerimist toimus komisjoni ning Rumeenia ametivõimude, Oltchimi ja kaebuse esitaja vahel kirja- ja teabevahetus; samuti kohtus komisjon mitu korda nii Rumeenia ametivõimudega ja Oltchimi esindajatega kui ka kaebuse esitaja esindajatega.
(4)
15. septembril 2009 alustas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ametlikku uurimist seoses teadaantud meetmetega (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Rumeenia esitas oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta 3. novembril 2009.
(5)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas 29. detsembril 2009 (4). Komisjon palus 21. detsembril 2009 saadetud kirjades kaheksal Oltchimi konkurendil, kes võivad olla menetlusest huvitatud, esitada oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta.
(6)
Komisjon sai seisukohad viielt kolmandalt isikult: ettevõtjalt Vestolit GmbH & Co. KG (edaspidi „Vestolit”) 26. jaanuari 2010. aasta kirjas, ettevõtjalt Ineos ChlorVinyls (edaspidi „Ineos”) 26. jaanuari 2010. aasta kirjas, kahelt konfidentsiaalsust palunud ettevõtjalt (edaspidi „anonüümsed isikud I ja II”) 27. jaanuari 2010. aasta kirjas ja 28. jaanuari 2010. aasta kirjas ning eraisikult Virgil Bestea 29. jaanuari 2010. aasta kirjas.
(7)
Need seisukohad edastati Rumeeniale 2. märtsi 2010. aasta kirjas. Rumeenia vastas eelnimetatud kolmandate isikute seisukohtadele oma 8. aprilli 2010. aasta kirjas.
(8)
Kuues kolmas isik - investeerimisfond Firebird Management LLC (edaspidi „Firebird”), kellele kuulus tol ajal 1,328 % Oltchimi aktsiatest - esitas teavet ja oma seisukohad 27. mai ja 8. juuli 2010. aasta kirjades. Ettevõtja Firebird seisukohad edastati Rumeeniale vastavalt 25. juuni ja 27. juuli 2010. aasta kirjades.
(9)
Kaebuse esitaja, PCC, esitas asjassepuutuvat teavet kirjades, mille ta saatis 6. mail, 18. mail, 19. mail, 28. mail, 13. juunil, 18. juunil, 22. juulil, 6. augustil, 2. septembril ja 18. oktoobril 2010. aastal ning 9. aprillil ja 14. aprillil 2011. aastal. Peale nende avalduste saatis PCC mitu asjassepuutuvat infokildu, peamiselt ajaleheartikleid ja muud teavet, millest suurem osa oli avalik.
(10)
Ka anonüümsed isikud I ja II (kes esitasid samuti oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta ja taotlesid konfidentsiaalsust seoses oma isikuga) jagasid veel teavet oma 21. septembri 2010. aasta ning 22. veebruari, 28. veebruari, 26. juuli ja 28. oktoobri 2011. aasta kirjades.
(11)
Komisjon edastas Rumeeniale põhjendustes (9) ja (10) nimetatud seisukohad, mis sisaldasid uut teavet ja väiteid ning olid kõnealuse menetlusega seotud, oma 25. juuni, 2. augusti, 9. septembri, 22. septembri ja 20. oktoobri 2010. aasta ning 23. novembri 2011. aasta kirjadega.
(12)
Rumeenia vastas täiendavatele seisukohtadele oma 30. juuli, 2. septembri, 12. oktoobri, 26. oktoobri ja 23. novembri 2010. aasta ja 7. detsembri 2011. aasta kirjades. Samuti esitati lisateavet 29. märtsi, 14. aprilli, 27. juuli, 9. septembri ja 21. septembri 2011. aasta kirjades.
(13)
Pärast menetluse algatamise otsust toimus Brüsselis mitu kohtumist komisjoni talituste ja Rumeenia ametivõimude vahel: 30. juunil ja 15. juulil 2010 ning 19. mail ja 12. septembril 2011. Komisjoni talitused kohtusid korduvalt ka kaebuse esitaja, PCC, esindajatega.
(14)
Rumeenia ametivõimud võtsid oma 22. juuni 2011. aasta kirjaga tagasi 17. juuli 2009. aasta teatise 424 miljoni euro suurusele laenule riigigarantii andmise kohta. Samuti andsid nad komisjonile teada, et võla omakapitaliks muutmist käsitlev teatis jäi kehtima.
(15)
10. augustil 2011 kiitis Rumeenia valitsus heaks memorandumi, mille kohaselt pidid majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi, AVASi (5) ja Oltchimi esindajad võtma vastu eraõigusliku konventsiooni AVASi ja Oltchimi vahel, millega ettevõtja tunnistaks alates 1. jaanuarist 2007 avaliku sektori võlalt kogunevaid intresse.
(16)
Oma 9. septembri 2011. aasta kirjaga teatasid Rumeenia ametivõimud, et Oltchim ja AVAS kavatsevad sõlmida eelnimetatud eraõigusliku konventsiooni ja AVAS muudab selle alusel kogunenud intressid koos põhivõlaga samuti omakapitaliks.
(17)
Oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjaga andis Rumeenia peaminister Emil Boc teada Rumeenia valitsuse kindlast plaanist Oltchim täielikult erastada, kaasa arvatud kogu riigiasutustele pärast võla omakapitaliks muutmist kogunev osalus. Erastamisteade oli kavas väljastada 2012. aasta märtsi lõpus ja erastamine lõpule viia 2012. aasta mai lõpuks. Oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas kinnitas neid plaane ka Rumeenia uus peaminister Mihai-Răzvan Ungureanu.
(18)
Rumeenia esitas täiendavad selgitused ja teabe 12. oktoobri ja 23. detsembri 2011. aasta kirjades.
(19)
Põhjendustes 17 ja 18 nimetatud kirjadest on näha, et Rumeenia muutis esimese meetme kohta saadetud teatist selles osas, et riigiasutustele võlgnetava 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse summa muutmisele omakapitaliks pidi järgnema Oltchimis omandatud osaluse erastamine, ja võla omakapitaliks muutmist tuleb vaadelda hilisema erastamise valguses.
II. TAUST
II.1. Ettevõtja
(20)
Oltchim on suur Rumeenia naftakeemiaettevõtja, mis toodab polüvinüülkloriidi (PVC), naatriumhüdroksiidi, kloori, dioktüülftalaati ja polüeeterpolüoole. Ettevõtja põhitoode on PVC (praegu umbes 37,5 % kogutoodangust) ja selle turuosa ELis oli 2008. aastal 2,1 % (6). Oltchim on Rumeenia ja kogu Kagu-Euroopa üks suurimaid naftakeemiaettevõtjaid, mis toodab 78 liiki 40 baas-keemiatootest. Ettevõtja ekspordib umbes 80 % toodangust Euroopasse ja mujale.
(21)
Oltchim on peamine tööstusvaldkonna tööandja Rumeenia Vâlcea piirkonnas, mis saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abi. 15. oktoobril 2011 töötas seal 3 470 inimest (7). Praeguse raske finantsseisundi tõttu koondas ettevõtja 2011. aasta detsembris ajutiselt 1 000 töötajat ja 2012. aasta jaanuaris veel 993 töötajat (8).
(22)
Ettevõtja alustas tegevust 1966. aastal, reorganiseeriti 1990. aastal ja läks Rumeenia börsile 1997. aastal. Rumeenia riigile (praegu majandusministeeriumi kaudu) kuulub ettevõtjas 54,8 % suurune kontrolliv osalus. Peamine vähemusaktsionär (18,31 %) on PCC, kes on käesolevas menetluses kaebuse esitaja ja kellele kuulub ka ettevõtja Rokita SA, mis on Oltchimi Poola konkurent. Oltchimi ülejäänud aktsiad kuuluvad ettevõtjale Nachbar Services Ltd (14,02 %), erinevatele üksikisikutele (11,04 %) ja muudele juriidilistele isikutele (1,81 %).
II.2. Sündmused, mis leidsid aset enne Rumeenia ühinemist ELiga
II.2.1 Võlgnevuse tekkimine riigiasutustele
(23)
Aastatel 1992-2008 investeeris Oltchim oma tootmisliini moderniseerimisse kokku ligikaudu 371 miljonit eurot (millest 118,8 miljonit eurot investeeriti aastatel 2007-2008). Osa jaoks neist investeeringuist sõlmis Oltchim ajavahemikul 1995-2000 12 kommertslaenu lepingut koguväärtusega umbes 171 miljonit Saksa marka ja 60 miljonit USA dollarit. Laenudele oli rahandusministeerium väljastanud riigigarantiid.
(24)
Kuna Oltchim ei suutnud laene tagasi maksta, nõudsid pangad alates 1999. aasta novembrist riigigarantiide kasutamist.
(25)
Aastatel 1999-2002 tegigi rahandusministeerium nimetatud garantiide alusel makseid. Ta nõudis aastatel 1999-2002 käiku lastud riigigarantiide alusel makstud summadelt märgatava suurusega intresse ja viivist, mis ulatusid 0,15-0,3 %st päevas 54-110 %ni aastas (9).
(26)
2002. aasta juuniks oli Oltchimi riigigarantiide, intresside ja viivisega seotud võlg rahandusministeeriumi ees 303 miljonit uut Rumeenia leud (umbes 72 miljonit eurot). Samal kuul andis rahandusministeerium selle summa üle Rumeenia riigile võlgnetavate summade tagasinõudmisega tegelevale ametile AVAS (10) ning võla väärtuse säilitamiseks hüperinflatsiooni tingimustes konsolideeriti see USA dollarites - 91 miljonit dollarit.
(27)
Rumeenia valitsuse erakorralise määruse nr 51/1998 kohaselt ei olnud AVASil volitusi nõuda talle võlgnikettevõtjatelt inkasseerimiseks antud riigile võlgnetavate summade pealt intresse ja viivist.
II.2.2 Võla muutmine omakapitaliks 2003. aastal
(28)
Esimene Oltchimi erastamise katse toimus 2001. aastal, kui AVAS pidas ettevõtjaga Exall Resources läbirääkimisi ja sõlmis lepingu riigi osaluse müümise kohta Oltchimis. Müügileping tühistati, kuna ostja ei suutnud täita oma maksekohustusi ega tagada tehnoloogia ja keskkonnaga seotud investeeringute tegemist ettevõtjasse.
(29)
Teine Oltchimi erastamise katse tehti 2003. aasta oktoobris, kui Rumeenia erastamisagentuur APAPS avaldas teatise riigi osaluse müügi kohta Oltchimis. Võimalikele investoritele teatati, et võlg riigiasutustele muudetakse omakapitaliks eesmärgiga parandada ettevõtja atraktiivsust võimalike investorite silmis.
(30)
Kui aga üks võimalik investor (Rompetrol) ja vähemusaktsionärid võla omakapitaliks muutmise 2003. aastal Rumeenia kohtutes vaidlustasid, tühistati erastamispakkumine 2003. aasta novembri alguses. Sellele vaatamata muudeti AVASi 95 miljoni USA dollari ehk 322 miljoni uue Rumeenia leu suurune võlg (st AVASile üle antud 91 miljoni USA dollari suurune nõue koos rahandusministeeriumi täiendavatest maksetest riigigarantiide alusel tulenenud nõuded, mis anti AVASile üle 2002. aasta juunist alates) 2003. aasta novembris Oltchimi aktsionäride üldkoosoleku (kus enamus hääleõigustest kuulusid riigi esindajatele) otsusega omakapitaliks. Nii suurenes avaliku sektori osalus Oltchimis 53,26 %lt 95,73 %le.
(31)
2005. aasta novembris tühistas Vâlcea kaubanduskohus Oltchimi aktsionäride üldkoosoleku otsuse võla omakapitaliks muutmise kohta, sest muutmisega seoses ei antud vähemusaktsionäridele võimalust kapitali suurendamises osaleda.
(32)
2006. aasta juunis andis Rumeenia valitsus välja erakorralise määruse (11), millega pandi riigi esindajatele Oltchimi aktsionäride üldkoosolekul kohustus hääletada esimese võla omakapitaliks muutmise tühistanud kohtuotsuse edasikaebamise vastu ja võtta vajalikke meetmeid, et omakapital võlaks tagasi muuta. Kohtuotsus võla omakapitaliks muutmise tühistamise kohta muutus lõplikuks 2006. aasta augustis. Aktsiakapitali tegelik vähendamine toimus 2007. aasta novembris. Võla omakapitaliks muutmise tühistamisest tulenev võlg kanti taas raamatupidamisse endises suuruses - 95 miljonit USA dollarit ehk 317 miljonit uut Rumeenia leud.
II.2.3 Võla suurenemine
(33)
Pärast võlaga seotud nõude esimest üleandmist AVASile 2002. aasta juunis tegi rahandusministeerium kuni 2006. aasta detsembrini endiselt makseid 1999. aasta novembris käiku lastud riigigarantiide alusel. Ajavahemikul 2003-2006, kui 2003. aastal toimunud võla muutmine omakapitaliks oli endiselt jõus, kasvas rahandusministeeriumi riigigarantiide alusel tehtud lisamaksete kogusumma 191 miljoni uue Rumeenia leuni. Kohaldades 2002. aasta juunis rahandusministeeriumi ja AVASi vahel sõlmitud konventsiooni riigile võlgu olevate ettevõtjatega seotud nõuete üleandmise kohta, andis rahandusministeerium AVASile ositi üle ka hiljem riigigarantiide alusel tehtud maksetest tulenevad nõuded vastavalt maksete tegemisele. AVAS konsolideeris ka need nõuded USA dollarites; 2006. aastal oli nende kogusumma 60 miljonit USA dollarit.
(34)
Seega oli Oltchimi koguvõlg AVASile 1. jaanuaril 2007, mil Rumeenia ühines Euroopa Liiduga, 60 miljonit USA dollarit (12).
II.3. Sündmused, mis leidsid aset pärast Rumeenia ühinemist ELiga
II.3.1 Võla muutumine
(35)
Alates 1. jaanuarist 2007 on kõiki väliste laenudega seotud makseid teinud Oltchim. Rahandusministeerium asjaomaste riigigarantiide alusel enam makseid ei teinud.
(36)
2007. aasta novembris kanti 95 miljoni USA dollari suurune summa omakapitalist koos 60 miljoni USA dollari suuruse osamaksete kogusummaga taas võlana Oltchimi raamatupidamisse; seega oli ettevõtja võlg siis riigi ees 155 miljonit USA dollarit (508 miljonit uut Rumeenia leud). Need 155 miljonit dollarit on Oltchimi raamatupidamises kajastatud uutes Rumeenia leudes (st 508 miljonit leud). Sellest ajast saati on see USA dollarites nomineeritud võlg Oltchimi raamatupidamises uutes Rumeenia leudes ja püsinud muutumatuna, sest igas aruandes kajastas ettevõtja seda bilansis ajaloolise väärtusega (13), mis oli alati suurem kui bilansipäevaväärtus, sest uue Rumeenia leu väärtus USA dollari suhtes aja jooksul suurenes.
(37)
Valitsuse erakorralise määruse nr 45/2006 (edaspidi „VEM nr 45/2006”) artikli 2 lõike 2 alusel nõudis AVAS erandina VEMiga nr 51/1998 (vt põhjendus (27)) kehtestatud üldreeglist 2007. aastal 29,9 miljoni uue Rumeenia leu suurust intressi (ühe aasta LIBOR (14) USA dollarites hoiuste jaoks) Oltchimi võlalt, millega seotud nõuded rahandusministeerium AVASile 2003. aasta võla omakapitaliks muutmise kokkuleppe alusel aastatel 2003-2006 üle andis.
(38)
Sellest tulenevalt oli 2007. aasta novembris Oltchimi võlg AVASile 155 miljonit USA dollarit (508 miljonit uut Rumeenia leud) ja 29 miljonit uut Rumeenia leud ehk kokku 538 miljonit uut Rumeenia leud. Edaspidi viidatakse käesolevas otsuses võlale uutes Rumeenia leudes, sest ka teatises võla omakapitaliks muutmise kohta kasutatakse seda vääringut.
II.3.2 Teine võla muutmine omakapitaliks
(39)
2007. aasta jaanuaris võttis Rumeenia parlament vastu seaduse nr 30/2007, millega kiitis heaks VEMi nr 45/2006, andes nii AVASile volitused tühistada esimene võla omakapitaliks muutmine ja korraldada teine, mille puhul arvestatakse ka vähemusaktsionäride eesõigusega.
(40)
Teisele võla omakapitaliks muutmisele oli vastu uus peamine vähemusaktsionär PCC, kes keeldus selles osalemast.
(41)
PCC oli omandatud 1,2 %lise ehk 7,5 miljoni euro suuruse osaluse Oltchimis 2007. aasta mais, st pärast seda, kui riikliku kohtu otsus tühistada esimene võla muutmine omakapitaliks muutus lõplikuks, sest ei Oltchim ega Rumeenia ametivõimud seda edasi ei kaevanud. Kui võla muutmine omakapitaliks ettevõtja raamatupidamises tühistati, suurenes PCC osalus 1,2 %lt 12 %ni (15).
(42)
2008. aasta aprillis esitas PCC Euroopa Komisjonile kaebuse, väites, et võla omakapitaliks muutmine on siseturuga kokkusobimatu riigiabi (vt põhjendus 2).
(43)
Rumeenia ametivõimud otsustasid küsida enne teist võla omakapitaliks muutmist komisjonilt riigiabiluba, et mitte minna vastuollu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, ja andsid komisjonile sellest meetmest teada.
II.4. Oltchimi praegune olukord
(44)
Rumeenia ametivõimud väidavad, et pärast 2003. aastal toimunud laenu omakapitaliks muutmise tühistamist 2006. aastal püüdsid nad ettevõtjat koos võlaga uuesti erastada aastatel 2006 ja 2008. Rumeenia ametivõimude sõnul ei olnud ükski investor sellistel tingimustel ostmisest huvitatud.
(45)
Rumeenia ametivõimud väitsid ka, et ettevõtjat on alates 2008. aastast kimbutanud järgmised probleemid: i) ettevõtja põhitarnija Arpechim lõpetas peamiste toorainete tarned, ii) märkimisväärse võla taastamine ettevõtja raamatupidamises pärast 2003. aastal toimunud võla omakapitaliks muutmise tühistamist 2007. aasta novembris vähendas ettevõtja vara puhasväärtust, iii) ettevõtja kapitalipuudus, mis oli seotud ka võla omakapitaliks muutmise tühistamisega, ning iv) ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju.
(46)
Majandusaastal 2008 oli Oltchimi tegevuskahjum 71 miljonit uut Rumeenia leud (17 miljonit eurot), puhaskahjum 226 miljonit uut Rumeenia leud (54 miljonit eurot) ja akumuleeritud kahjum 1,367 miljardit uut Rumeenia leud (325 miljonit eurot). Pärast peamise etüleenitarnija Arpechimi sulgemist 2008. aasta novembris tegutses ettevõtja 45 %lise võimsusega ja umbes kolmandik personalist koondati ajutiselt.
(47)
2008. aasta lõpus anti seni AVASi käes olnud Oltchimi aktsiad üle majandusministeeriumile.
(48)
2009. aasta detsembris ostis Oltchim oma eelmise tarnija Arpechimi etüleenitootmispaigaldised [0]-[10] euro (16) eest ja maksis selle varude eest [10]-[20] miljonit eurot. Rumeenia ametivõimude sõnul kasutati soetamiseks klientide ettemakseid. Arpechim alustas oma tegevust uuesti 2011. aasta mais.
(49)
31. detsembri 2009. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes 2009. aasta tegevuskahjum 26 miljonit eurot (109 miljonit uut Rumeenia leud), puhaskahjum 52,4 miljonit eurot (220 miljonit uut Rumeenia leud), akumuleeritud kahjum 377 miljonit eurot (1,584 miljardit uut Rumeenia leud) ja omavahendeid -112 miljonit eurot (-469 miljonit uut Rumeenia leud).
(50)
31. detsembri 2010. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes kajastatud tegevuskasum 56 miljonit eurot, puhaskasum 32 miljonit eurot (220 miljonit uut Rumeenia leud) ja akumuleeritud kahjum 383 miljonit eurot. Tegevus- ja puhaskasum olid tingitud sellest, et [0]-[10] euro eest ostetud Arpechimi vara hinnati ümber [80]-[100] miljonile eurole ja erinevus kanti raamatupidamisse soodsast ostust saadud kasumina.
(51)
30. juuni 2011. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes (17) kuue kuu kahjum 7,4 miljonit eurot, puhaskahjum 17,4 miljonit eurot, akumuleeritud kahjum 401 miljonit eurot ja omavahendid -358 miljonit eurot (ilma võlata AVASile).
III. MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS
(52)
15. septembril 2009 alustas komisjon ametlikku uurimist seoses kahe Oltchimile suunatud toetusmeetmega, millest Rumeenia andis teada 2009. aasta juulis:
-
meede 1: 538 miljoni uue Rumeenia leu (umbes 128 miljonit euro) suuruse võla muutmine omavahenditeks; ja
-
meede 2: aktsionäri garantii andmine 80 %le 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust, mis võeti täiendavate moderniseerimisinvesteeringute tegemiseks (Rumeenia võttis teatise meetme 2 kohta tagasi oma 22. juuni 2011. aasta kirjaga).
(53)
Komisjon tundis huvi, kas vastupidi Rumeenia väidetele anti teadaantud abipaketiga ettevõtjale ikkagi lubamatu eelis ja kas see oli käsitletav ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt riigiabina.
(54)
Peale selle juhiti menetluse algatamise otsuses tähelepanu asjaolule, et kuna alates 1. jaanuarist 2007 ei olnud riik nõudnud tasumata võlalt intressi ega viivist, võib seda ehk samuti käsitleda riigiabina (meede 3).
(55)
Ka kahtles komisjon, kas meetmed on kooskõlas ELi toimimise lepingu ja asjakohaste riigiabi eeskirjadega, kui tegu on ikkagi riigiabiga.
IV. RUMEENIA SEISUKOHAD MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA
(56)
Oma vastuses menetluse algatamise otsusele väitsid Rumeenia ametivõimud, et ükski neist kolmest meetmest ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest Rumeenia riigi tegevus oli kooskõlas turu põhimõtetega.
(57)
Eelkõige oli Rumeenia veendunud, et teatatud meetmed (võla muutmine omakapitaliks ja aktsionäri garantii) oleks taastanud Oltchimi kasumlikkuse, sest oleks lahendanud kapitalipuuduse probleemi ja andnud vajalikke vahendeid kasvustrateegia elluviimiseks. Lisaks rõhutas Rumeenia, et komisjon peab arvestama riigi kaksikrolli (aktsionär ja võlausaldaja) seoses Oltchimiga.
(58)
Samuti väitis Rumeenia, et meede 3 ei olnud riigiabi, sest riigi tegevus seoses varasema võla intresside ja viivise väljanõudmata jätmisega oli seotud selle kavandatud omakapitaliks muutmisega ning Rumeenia ametivõimud käitusid nii, nagu turu korraldaja oleks samasuguses olukorras teinud.
V. HUVITATUD ISIKUTE SEISUKOHAD
(59)
Menetluse algatamise otsusega seoses oli Vestolit oma 26. jaanuari 2010. aasta kirjas mures riigi toetuspaketi pärast, millest Rumeenia 2009. aasta juulis teada andis. Vestolit peab end Oltchimi konkurendiks, sest mõlemad toodavad PVCd. Vestoliti sõnul ei oleks ükski erainvestor toetanud investeerimisprogrammi, mis oli suunatud Arpechimi vananenud etüleenikäitise ostmisele ja moderniseerimisele.
(60)
Oma 21. jaanuari 2010. aasta kirjas väitis Ineos, et menetluse algatamise otsuses sisalduva teabe põhjal paistis Oltchim olevat raskustes ettevõtja, mistõttu ei oleks ükski erainvestor rakendanud selliseid toetusmeetmeid, nagu Rumeenia riik tegi. Ka juhtis Ineos tähelepanu sellele, et Euroopas on PVC tootmise võimsus turu jaoks liiga suur, mistõttu moonutab mis tahes abi ühele turul tegutsejatest konkurentsi märkimisväärselt.
(61)
Firebirdi 28. mai 2010. aasta seisukohad oli kahe eespool nimetatud huvitatud isiku seisukohtadega sarnased.
(62)
Oma 28. jaanuari 2010. aasta kirjaga esitas veel üks Oltchimi konkurent - anonüümne isik I - Vestoliti ja Ineosi omadega sarnased seisukohad. Ka tema rõhutas, et tegevusabi ei ole kooskõlas ELi toimimise lepinguga ja Oltchimi puhul ei näi olevat ka muid nõuetele vastavuse aluseid.
(63)
Oma 27. jaanuari 2010. aasta kirjas väitis anonüümne isik II, et kõik menetluse algatamise otsuses nimetatud toetusmeetmed on siseturuga kokkusobimatu abi. Samuti väitis anonüümne isik II, et:
(a)
Oltchimile ajavahemikul 1995-2000 antud riigigarantiid kehtisid ka Rumeenia ELiga ühinemise ajal, nimelt 31. oktoobrini 2009, ning seetõttu tuleb neid käsitleda ühinemise kuupäevast alates uue abina;
(b)
Oltchimi probleemid pärast 1999. aasta novembrit, mil lasti käiku riigigarantiid, on tingitud ettevõtja struktuursetest probleemidest (halb juhtimine, valed äristrateegiavalikud, tulemusliku ümberkorraldamise tegemata jätmine);
(c)
Arpechimi omandamine ei ole Oltchimi ärihuvide seisukohalt kasulik, sest see ei tooda tulevikus kasumit;
(d)
rahandusministeeriumi maksed riigigarantiide alusel 2002. aasta juunist 2006. aasta detsembrini näitasid, et Oltchim oli kogu selle aja raskustes;
(e)
Rumeenia üritas ettevõtjat tõeliselt erastada ainult üks kord - 2001. aastal - ja järgnevad erastamiskatsed aastatel 2003 ja 2006 olid ainult viis riigivõla intresside ja viivise väljanõudmata jätmiseks;
(f)
abipaketi aluseks olnud äriplaan, millest anti teada 2009. aasta juulis, ei ole tõsiseltvõetav, eriti selle tundlikkuse analüüsi ja eeldatava investeeringutasuvuse osad;
(g)
riik oleks saanud sellise suure investeerimisprogrammi toetamisest suurt kahju, sest Oltchimi erastamisest loodetud kasum ei oleks katnud toetusmeetmete kulusid;
(h)
arvestades asjaolu, et teatatud meetmed olid riigiabi, oleks Rumeenia pidanud kavandama Oltchimi ümberkorraldamise, millega seoses oleks saanud hinnata abi nõuetekohasust päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel (18).
(64)
Hiljem menetluse käigus juhtis PCC komisjoni tähelepanu ka asjaolule, et 2010. aasta juunis oli Rumeenia keskkonnakaitseamet Oltchimile määranud 14,34 miljoni euro suuruse keskkonnatrahvi, kuna ettevõtja viivitas 2009. aasta CO2-kvootide tagastamisega (19). PCC arvates tähendas trahvi võimalik väljanõudmata jätmine täiendavat riigiabi. Ka Firebirdi 8. juuli 2010. aasta kirjas tõstatati keskkonnatrahvi küsimus.
(65)
2010. ja 2011. aasta oktoobris informeeris PCC komisjoni ka sellest, et riigile kuuluval elektriettevõtjal SC Electrica SA (edaspidi „Electrica”) ja teistel riigi omandis olevatel võlausaldajatel (soolalahuse ja lubjakivi tootja Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja tööstusliku auru tootja SC CET Govora SA) on Oltchimi vastu olulisi ümberajastatud nõudeid.
VI. RUMEENIA SEISUKOHAD SEOSES HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTEGA
(66)
Oma 8. aprilli 2010. aasta vastuses huvitatud isikute seisukohtade kohta viitab Rumeenia paljuski esitatud teatisele ja oma varasematele seisukohtadele menetluse algatamise otsuse kohta.
(67)
Täpsemalt väitis Rumeenia, et vastupidi ühe kolmanda isiku väidetele hõlmas Arpechimi naftakeemiatootmise varade omandamine ja moderniseerimine vajalikku ümberkorraldamist, see oli hädavajalik ettevõtja pikaajalise elujõulisuse tagamiseks ning Oltchimi ja Arpechimi ühendtootmine peaks loodetavasti olema kasumlik.
(68)
Samuti kordas Rumeenia väidet, et Oltchimilt võlgade välja nõudmata jätmiseks võetud meetmed ei andnud ettevõtjale mingeid eeliseid. Rumeenia väitis ka, et kavatseb Oltchimi siiski erastada.
VII. RIIGIGARANTII (MEEDE 2) TEATISE TAGASIVÕTMINE
(69)
Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (20) artiklile 8 võib liikmesriik pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise tagasi võtta, kui komisjon ei ole veel teinud otsust teatatud meetme abi laadi kohta. Sellisel juhul lõpetab komisjon menetluse otsusega, millega kuulutatakse küsimus asjaolude muutumise tõttu ebaoluliseks.
(70)
Rumeenia ametivõimud võtsid tagasi riigigarantiiga (80 % ulatuses kuni 424 miljoni euro suurusest laenust) seotud teatise. Seega on komisjoni uurimine meetme 2 puhul muutunud ebaoluliseks.
VIII. RUMEENIA SEISUKOHAD PÄRAST MEETME 2 TEATISE TAGASIVÕTMIST
VIII.1. Meetme 1 muutmine - Rumeenia erastamiskavatsus
(71)
2011. aasta veebruaris paluti ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF”) ennetavat finantsabi majanduskasvu taastamiseks Rumeenias, mille puhul keskendutakse struktuurireformidele, eelarve jätkusuutlikkuse parandamisele ja majandusliku stabiilsuse tugevdamisele. 2011. aasta mais võttis nõukogu vastu otsuse (21) teha Rumeeniale kättesaadavaks keskmise tähtajaga ennetav finantsabi kuni 1,4 miljardi euro ulatuses. 2011. aasta märtsis kiitis IMF heaks uue ennetava reservkrediidi lepingu (22) Rumeeniaga. Selle lepingu alusel annab IMF Rumeeniale 3 090,6 miljoni SDRi (3,5 miljardi euro) suuruse rahalise abi järgmiseks kaheks aastaks. Rahastamise tingimusena peab Rumeenia saavutama mitu eelarvepuudujäägi vähendamise vahe-eesmärki, mis on kirjas Rumeenia ametivõimude esitatud eellepingus ja tehnilises vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „TVMM”). TVMMi vahe-eesmärkide seas on muu hulgas maksevõlgnevuste ja riigi omanduses ettevõtjate kahjumi vähendamine. 2. detsembri 2011. aasta eellepingus ja TVMMis (23) lubas Rumeenia avaldada Oltchimi erastamise kutse 2012. aasta aprilli lõpuks.
(72)
Sellele järgnes 2011. aastal mitu Rumeenia ametivõimude avaldust Rumeenia valitsuse kavatsuse kohta Oltchim erastada.
(73)
Rumeenia teavitas kavatsusest Oltchim erastada ka komisjoni. Täpsemalt teatas Rumeenia peaminister Emil Boc oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjas asepresident Joaquín Almuniale, et Rumeenia kavatseb Oltchimi täielikult erastada (sh omakapitaliks muudetava võla osa) 2012. aasta maiks. Pärast uue valitsuse ametisse asumist 9. veebruaril 2012 kinnitas ka Rumeenia uus peaminister Mihai-Razvan Ungureanu neid plaane oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas.
(74)
Eelarvepiirangute tõttu ei kavatse Rumeenia enam Oltchimi aktsionäriks jääda ega rahastada vajalikke investeeringud riigigarantii kaudu, vaid tahab oma osaluse Oltchimis maha müüa.
VIII.2. Sündmuste kulg seoses meetmega 3 - intressikokkulepe
(75)
Oma 9. septembri 2011. aasta kirjaga teatasid Rumeenia ametivõimud komisjonile, et kavatsevad alates 1. jaanuarist 2007 nõuda AVASile võlgnetavalt summalt (538 miljonit uut Rumeenia leud) intressi. Rumeenia selgitas ka, et see toimuks AVASi ja Oltchimi vahelise võla omakapitaliks muutmise lepinguga, milles ettevõtja nõustuks maksmisele kuuluvate intressidega. Samas kirjas väitsid Rumeenia ametivõimud, et ka sel viisil tekkinud intressid muudetakse koos põhivõlaga omakapitaliks, nagu teatatud meetme 1 puhul.
(76)
23. detsembri 2011. aasta kirjaga saatsid Rumeenia ametiasutused koopia AVASi ja Oltchimi vahel 22. detsembril 2011 sõlmitud eraõiguslikust lepingust, milles ettevõtja tunnistas, et riigile võlgnetavalt summalt ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 kogunenud intress on 511 miljonit uut Rumeenia leud. Rumeenia ametivõimud selgitasid, et tegemist on liitintressiga, mille arvutamisel kasutati kõrgeimat viivisintressi, mida kommertspangad nõudsid asjaomastel ajavahemikel ettevõtjale antud laenudelt alates 1. jaanuarist 2007, ning kehtivaid komisjoni viiteintressi- ja diskontomäärasid. Selle tulemusena saadi AVASi võla jaoks järgmised intressimäärad ja kogunenud intressisummad:
Tabel 1
Ajavahemiku 2007-2011 eest AVASi poolt nõutava intressi jaotus
2007
2008
2009
2010
2011
Kohaldatav intressimäär
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Intressisumma (ümardatud, miljonites uutes Rumeenia leudes)
58
87
129
114
123
Koguintress AVASile tasumata võlalt alates aastast 2007: 511 miljonit uut Rumeenia leud
(77)
Samas kirjas väitsid Rumeenia ametivõimud ka seda, et ettevalmistused 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla ja sellelt kogunenud intresside omakapitaliks muutmiseks algavad nii, et peetakse kinni kavandatud erastamise ajakavast.
VIII.3. Rumeenia väited erastamiskavatsuse kohta
(78)
Nagu eespool selgitatud, võtsid Rumeenia ametivõimud teatise meetme 2 kohta tagasi (vt jagu VII). Pärast riigigarantiiga seotud teatise tagasivõtmist väitsid Rumeenia ametivõimud, et meede 1 ehk 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla AVASi ees ja sellelt ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 kogunenud 511 miljoni uue Rumeenia leu suuruse intressisumma muutmine omakapitaliks ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Rumeenia väitis, et meede on siseturuga kooskõlas ning ei annaks sellisel kujul Oltchimile eelist. Täpsemalt väitsid Rumeenia ametivõimud, et võlausaldajale AVAS oli võla väljanõudmise asemel parem kogu võlg omakapitaliks muuta ja oma osalus ettevõtjas seejärel kiiresti maha müüa, sest võla omakapitaliks muutmise tulemusena saadav AVASi osalus oli suurem kui summa, mille AVAS oleks saanud ettevõtja likvideerimise tulemusena.
(79)
Tõendamaks, et riigi jaoks oli kõige tulusam muuta võlg omakapitaliks ja aktsiad pakkidena kiiresti maha müüa, esitasid Rumeenia ametivõimud nõustamisettevõtja Raiffeisen Capital & Investment SA sellekohase aruande (edaspidi „nõustamisaruanne”).
(80)
Nõustamisaruandes vaadeldakse AVASi nõude väärtust ühelt poolt likvideerimise korral ning teiselt poolt võla omakapitaliks muutmise ja erastamise korral.
(81)
Likvideerimise hindamisel tugineti kahele likvideerimisaruandele: 2011. aasta veebruari likvideerimisaruanne, mille oli koostanud Raiffeisen ise, ja sõltumatu nõustamisettevõtja Romcontrol SA Bukarest 2011. aasta märtsis koostatud likvideerimisaruanne. Võla omakapitaliks muutmise ja erastamise tulemust riigi jaoks hinnati ettevõtte väärtuse meetodil, mis on üks olulisim ettevõtte väärtuse hindamise meetod. (Kasutatud metoodika täpsem kirjeldus ja hindamistulemused ning komisjoni analüüs on esitatud IX.3.3. peatükis.)
(82)
Aruandest järeldub, et kogu võla muutmine omakapitaliks võimaldaks ettevõtja sujuvamat ja kiiremat erastamist ning sellest saadav rahaline kasu oleks AVASi jaoks likvideerimise tulemusega võrreldes suurem.
IX. HINDAMINE
IX.1. Üldist
(83)
Et teha kindlaks, kas uuritavad meetmed on riigiabi, peab komisjon hindama, kas need vastavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Seal on kirjas nii: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”
(84)
Komisjon märgib, et võttes arvesse meetme 2 kohta esitatud teatise tagasivõtmist (vt jagu VII), hinnatakse alljärgnevalt ainult meetmeid 1 ja 3. Meedet 1 on muudetud, sest Rumeenia sidus Oltchimi võla omakapitaliks muutmise ettevõtja erastamisega. Muudetud meetme hindamisel eeldatakse seega, et AVASi osalus omakapitalis pärast võla omakapitaliks muutmist müüakse kohe erainvestorile õiglase, avatud ja läbipaistva menetluse käigus, mille eesmärk on võimalikult suur tulu AVASi jaoks.
(85)
Komisjon leiab, et küsimust, kas võlausaldaja AVAS lõi Oltchimile lubamatu eelise sellega, kuidas ta käsitles ettevõtja võlga talle pärast 1. jaanuari 2007, tuleb hinnata, võttes arvesse VEMi nr 51/1998 (vt põhjendus (27)) ja seadust nr 30/2007, millega kästakse AVASi võlg uuesti omakapitaliks muuta, teatist komisjonile võla omakapitaliks muutmise kohta (menetluse algatamise otsuses meede 1) ja meetme 1 muutmist komisjoni kahtluste ning ELi ja IMFi programmist tulenevate kitsenduste tõttu.
(86)
Komisjon märgib, et Rumeenia ametivõimude 21. oktoobri 2011. aasta kirjas ja peaminister Ungureanu 16. veebruari 2012. aasta kirjas märgitud kavatsus ettevõtja 2012. aasta mai lõpuks täielikult erastada on meetme 1 lahutamatu osa.
(87)
Seoses keskkonnatrahviga ning Oltchimi võlgadega ettevõtjatele Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja SC CET Govora SA märgib komisjon, et neid väidetavaid meetmeid menetluse algatamise otsuses ei käsitletud. Seega ei saa neid käsitleda ka käesolevas otsuses. Komisjon teavitab kaebuse esitajat edasistest nende väidetega seotud toimingutest määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 alusel.
IX.2. Komisjoni pädevus enne ELiga ühinemist
(88)
Nagu öeldud jaos V, väitis anonüümne isik II, et osa Oltchimile ajavahemikul 1995-2000 antud riigigarantiisid kehtisid ka Rumeenia ELiga ühinemise ajal, nimelt 31. oktoobrini 2009, mistõttu tuleb neid käsitleda ühinemise kuupäevast alates uue abina. Seega peab komisjon hindama selle väite paikapidavust ja võimalikku mõju teadaantud meetme hindamisele.
(89)
Üldiselt kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 üksnes ühinemise kuupäevast alates. Erandiks on aga meetmed, mis kehtestati enne ühinemist ja mida kohaldatakse ka pärast seda. Vastavalt 2005. aasta aktile Rumeenia ühinemise kohta ELiga (24) tuleb Rumeenias enne ühinemiskuupäeva kehtestatud meetmeid, mis on kohaldatavad ka pärast ühinemist (1. jaanuaril 2007), mis võivad olla riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja mis ei ole määruse (EÜ) nr 659/1999 (25) tähenduses olemasolev abi, käsitleda ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaldamise seisukohast ühinemise kuupäevast alates võimaliku uue abina.
(90)
Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ELiga ühinemise akti (26) V lisa teise punkti alapunktis 2.1, mille aluseks on sama ühinemisakti artikkel 22, on sätestatud, et „kõiki pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi ega vasta eespool kirjeldatud tingimustele, peetakse ühinemise järel uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaldamisel.”
(91)
Seega hõlmab eelnimetatud säte enne ühinemiskuupäeva (1. jaanuari 2007) kehtestatud meetmeid, mida kohaldatakse ka pärast kõnealust kuupäeva. Fraasi „pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid” on mitmes komisjoni otsuses (27) määratletud kavade ja üksikmeetmetena, mis on ajaliselt piiramata või mille puhul ei ole riigi täpne vastutus täpselt piiritletud - teisisõnu, juhtumitena, mille puhul riigi vastutuse suurus ei ole ühinemise kuupäeval veel täpselt teada. Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tuleb kindlaks teha, kas ajavahemikul 1995-2000 Oltchimi jaoks välja antud riigigarantiid olid pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavad eespool nimetatud praktika tähenduses. Selleks tuleb kontrollida, kas riigigarantiid ei olnud ajaliselt piiratud või riigi kohustuse täpne suurus ei olnud enne ühinemiskuupäeva teada.
(92)
Olles läbi vaadanud tingimused, mille kohaselt kõnealused riigigarantiid olid välja antud, märgib komisjon, et need olid eraldiseisvad ühekordsed üksikmeetmed, millega riik toetas ettevõtjat määratletud summades laenude võtmisel määratletud perioodiks. Garantiide kehtivuse lõppkuupäev määrati kindlaks nende väljaandmisel, sest garantiides oli kehtivusaja lõpuks märgitud asjaomaste laenude lõppkuupäevad, mis olid täpselt määratletud. Hiljem kehtivusaega ei muudetud. Seetõttu oli nende kehtivus ühinemise ajal piiratud ja kehtestatud enne ühinemiskuupäeva, laenulepingu sõlmimise ajal. Seega peab komisjon märkima, et esimene tingimus, mille alusel see meede kvalifitseeruks ühinemiskuupäevast alates uueks abiks - nimelt ajalise piirangu puudumine ühinemise ajal - ei ole kõnealusel juhul täidetud.
(93)
Teiseks oli riigi vastutuse ülemmäär garantiide andmise ajal piiratud, sest vastutus hõlmas ainult konkreetseid laene, mille jaoks garantiid anti. Seetõttu tuleb järeldada, et ka tingimus, et need oleks „pärast ühinemiskuupäeva veel [rakendatavad]” - nimelt et riigi vastutuse täpne suurus pärast ühinemiskuupäeva ei ole teada -, ei ole täidetud.
(94)
Lisaks märgib komisjon, et riigigarantiid võeti kasutusele juba enne ühinemiskuupäeva. Garantiide kasutuselevõtu kuupäevast alates muutus riik vastutavaks nende abiga võetud laenude tasumata summade tagasimaksmise eest; nii võttis riik ettevõtja asjaomased laenukohustused endale, saades seega Oltchimi võlausaldajaks garantiide alusel makstud summade ulatuses. Nagu näha II.2 jaotisest, tehti garantiide alusel makseid 2006. aastani. Pärast ühinemiskuupäeva enam makseid ei tehtud, sest Oltchim suutis laenude veel maksmata osa ise teenindada.
(95)
Sellepärast võib järeldada, et Oltchimile ajavahemikul 1995-2000 antud riigigarantiisid ei saa käsitleda uue abina 2005. aasta Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ELiga ühinemise akti V lisa teise punkti alapunktis 2.1 määratletud tähenduses.
IX.3. Riigiabi olemasolu - eelis
IX.3.1 Võrdlus erasektorist pärit võlausaldajaga
(96)
Rumeenia väidab, et teadaantud meede - 1 049 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla omakapitaliks muutmine eesmärgiga müüa sellest tulenev riigi osalus 2012. aasta mai lõpuks - ei anna ettevõtjale mingit lubamatut eelist, sest iga eravõlausaldaja oleks AVASi olukorras kasutanud võla sissenõudmiseks ettevõtja likvideerimise asemel sama meetodit põhjusel, et see on AVASi jaoks rahaliselt tasuvam.
(97)
Et teha kindlaks, kas teatatud meede annab Oltchimile lubamatu eelise, peaks komisjon hindama, kas avaliku sektori võlausaldaja AVAS tegeles võla kättesaamisega sama hoolsalt, kui seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja, kes soovib saada talle võlgnetavatest summadest tagasi nii palju või võimalik (28). Selleks võetakse arvesse asjaolu, et riigi nõuete üleandmine AVASile tähendas seda, et võla väljanõudmisega hakkas tegelema asutus, kellel ei olnud asjaomase ettevõtjaga muud suhet kui võlgniku ja võlausaldaja oma. Hindamisel ei jäeta tähelepanuta ka asjaolu, et majandusministeerium on Oltchimi avalik-õiguslik aktsionär, ja seda, et tal ei ole mingit rolli võla väljanõudmises, mis on usaldatud võlausaldajale AVAS. Komisjon märgib siiski, et jõudmaks arusaamisele, kas kavandatud võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb erastamine, on riigile rahaliselt kasulikum kui ettevõtja täielik likvideerimine, tuleb hinnata ka kavandatud võla omakapitaliks muutmise ja erastamise mõju olemasolevale aktsionärile ehk majandusministeeriumile.
IX.3.2 Riigile võlgnetavate summade kättesaamine - meetme 3 hindamine
(98)
Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et riigiabi võis olla ka see, et riik ei nõudnud pärast ELiga ühinemist Oltchimilt riigile võlgnetud summadelt intressi ega viivist. See võlgnevus riigile tekkis riigigarantiide kasutusele võtmisest (vt kirjeldus põhjendustes 23-27 ja riigigarantiide hindamine põhjendustes 88-95). Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et intressi või võla väljanõudmata jätmine andis Oltchimile eelise, sest ettevõtja sai nii tasuta kapitali.
(99)
Et hinnata, kas Rumeenia käitus riigigarantiide käikulaskmisest tuleneva võlgnevusega seoses nagu eraõiguslik võlausaldaja, on vaja hinnata Rumeenia riigi käitumist alates 2007. aastast kuni praeguseni, arvestades Rumeenia ametivõimudele kättesaadavat teavet.
(100)
Kõigepealt märgib komisjon, et intresside ja viivise nõudmata jätmine alates 2007. aastast kuni meetme 1 teatise muutmiseni oli tingitud VEMist nr 51/1998 (vt põhjendus (27)). Samuti tuleb arvesse võtta seadust nr 30/2007, milles kohustati AVASi võlga taas omakapitaliks muutma. Sel ajal mõtlesid Rumeenia ametivõimud pigem Oltchimi tegevuse jätkamisele ja täiendavatele investeeringutele, mitte selle likvideerimisele.
(101)
Seetõttu peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas Rumeenia käitus nagu erainvestor, kui otsustas 2007. aastal võla omakapitaliks muuta selle asemel, et võlg välja nõuda ja/või ettevõtja likvideerida. Sellega seoses märgib komisjon, et Rumeenia kavatses ka pärast 2003. aastal toimunud (luhtunud) katset endiselt võla omakapitaliks muuta, et Oltchim saaks oma tegevust jätkata. Seega oli Rumeenia ametivõimude käitumine nende eelnevat käitumist arvestades järjekindel. Turu reaktsioon eelmistele erastamiskatsetele ja samuti vähemusaktsionäride hagid näitasid, et turg uskus Oltchimi sisulist elujõulisust.
(102)
Lisaks märgib komisjon, et Rumeenial oli ka Oltchimi äriplaan (29), millest nähtus ettevõtja elujõulisus.
(103)
Neid asjaolusid arvestades leiab komisjon, et Rumeenial oli võlausaldajana mõistlik otsustada võla omakapitaliks muutmise kasuks ja välja anda seadus, mille kohaselt ei nõuta neilt summadelt intresse ega viivist, sest võlg oli igal juhul kavas muuta omakapitaliks.
(104)
Sellega ei ole vastuolus ka asjaolu, et Rumeenia küsis enne võla omakapitaliks muutmist riigiabi luba. Seda tehes täitis Rumeenia ELi artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustusi. Arvestades Rumeenia probleeme vähemusaktsionäridega seoses seaduse nr 30/2007 kohaldamisega, oli täiesti loogiline, et riik küsis komisjonilt kinnitust, et kavandatud toiming ei ole riigiabi.
(105)
Riigiabiks kvalifitseerumise või mittekvalifitseerumise hindamisele kulunud aja ja olukorra muutmise keelu tõttu lükkus võla omakapitaliks muutmine viie aasta võrra edasi. Sellega seoses märgib komisjon eelkõige, et kuni 2011. aasta keskpaigani oli Rumeenial kindel kavatsus teha Oltchimisse suuri investeeringuid, mida oli uuritud mitmes eksperdiuuringus (30). Intresside nõudmine tasumata võlalt oleks olnud vastuolus riigi kavatsustega teha veel investeeringuid ettevõtja kasumlikkuse taastamiseks ja selle väärtuse suurendamiseks, et ettevõtja siis keskmises või pikemas perspektiivis erastada.
(106)
Pärast komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlusi suurte investeeringute suhtes ja, mis veelgi olulisem, eelarvega seotud probleemide ning ELi ja IMFi programmi tõttu muutis Rumeenia 2011. aastal oma plaane ja otsustas ettevõtja erastada kohe pärast võla omakapitaliks muutmist. Sellega loobuti esialgsest kavatsusest investeerida ettevõtjasse enne erastamist veel 424 miljonit eurot.
(107)
Uues olukorras muutus võlalt intressi nõudmine riigi jaoks võla tagasisaamise seisukohalt mõistlikuks strateegiaks.
(108)
Nagu märgitud põhjendustes 75-77, küsiti riigile võlgnetavatelt summadelt Oltchimi ja AVASi vahel 2011. aasta detsembris sõlmitud eraõigusliku lepingu alusel alates 1. jaanuarist 2007 ka liitintressi. Täpsemalt rakendati intressimäärana kas komisjoni viiteintressimäärasid iga asjaomase perioodi jaoks või ettevõtja samal ajavahemikul sõlmitud eralaenude intressimäärasid, sõltuvalt sellest, kumb oli suurem.
(109)
Eelneva põhjal järeldab komisjon, et Oltchim ei saa ametivõimude tegutsemise tõttu eelist, kui pärast ELiga ühinemist muudetakse riigile võlgnetavad summad omakapitaliks.
IX.3.3 Võla muutmine omakapitaliks - meede 1
(110)
Komisjon peab ka hindama, kas meede 1, mis hõlmab (pärast teatise muutmist - vt põhjendusi 14-16, 69-70 ja 75-77) riigile võlgnetava 1 049 miljoni uue Rumeenia leu muutmist omakapitaliks ja sellest tuleneva riigi osaluse täielikku müüki (erastamist), annab Oltchimile lubamatu eelise. Riigile võlgnetav kogusumma, mis oli kavas omakapitaliks muuta, sisaldas erastamisagentuuri AVAS käes olevat nõuet võla põhiosa kohta (538 miljonit uut Rumeenia leud) ja AVASile võlgnetavalt summalt ajavahemiku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 eest nõutavaid intresse (511 miljonit uut Rumeenia leud).
(111)
Et hinnata, kas kavandatud võla omakapitaliks muutmine annab Oltchimile mingi lubamatu eelise, tuleb kindlaks teha, kas võla omakapitaliks muutmine on tõesti parim viis riigile võlgnetavate summade tagasisaamiseks võimalikult suures ulatuses. Selleks on komisjonil vaja kindlaks teha, kas erastamisagentuuriga AVAS samas olukorras olev hüpoteetiline eraõiguslik Oltchimi võlausaldaja oleks samuti eelistanud teiste raha kättesaamise võimaluste asemel just riigi valitud meetodit, võttes arvesse asjaolu, et võlgnik on suurtes rahalistes raskustes. Praegusel Oltchimi aktsionäril - majandusministeeriumil - ei ole mingit rolli riigile võlgnetavate summade väljanõudmises, aga hindamisel võetakse siiski arvesse ka kahe võimaliku stsenaariumi tulemust sellele avalik-õiguslikule aktsionärile.
(112)
Rumeenia väidab, et arvestades ettevõtja praegust olukorda (suur kapitalipuudus ja liiga suured võlad), on AVASiga sarnases olukorras eravõlausaldajal ainult kaks realistlikku võimalust: i) ettevõtja likvideerida või ii) võlg omakapitaliks muuta ja seejärel kogu oma osalus ettevõtjas maha müüa. Mis tahes eravõlausaldaja valiks sellises olukorras võimaluse, mis tagaks võla tagasisaamise võimalikult suures ulatuses. Teisisõnu valiks võlausaldaja võla omakapitaliks muutmise ja erastamise, kui erastamisest eeldatavalt saadav tulu on likvideerimisel tagasi saadavast summast suurem.
(113)
Tõestamaks, et võla omakapitaliks muutmisest ja sellele järgnevast osaluse müügist saadav tulu on võlausaldaja jaoks suurem kui likvideerimise korral, esitasid Rumeenia ametivõimud sõltumatu nõustamisettevõtja aruande (vt põhjendused 78-82), milles võrreldakse kahe stsenaariumi - võla omakapitaliks muutmise ja erastamise ning likvideerimise - tulemusi.
(114)
Komisjon analüüsis aruannet, et kontrollida selles esitatud tulemuste paikapidavust ja seda, kas need tõepoolest näitavad, et võla omakapitaliks muutmisega tegutseb AVAS nagu eraõiguslik võlausaldaja. Analüüsi tulemusena märgib komisjon järgmist.
(115)
AVASi nõude väärtus likvideerimise korral: likvideerimise hindamisel tugineti 2011. aasta veebruari likvideerimisaruandele, mille oli koostanud Raiffeisen, ja sõltumatu nõustamisettevõtja Romcontrol SA Bukarest 2011. aasta märtsis koostatud likvideerimisaruandele.
(116)
Rumeenia õigusaktide kohaselt likvideeritakse ettevõtjad, milles riigi osalus on vähemalt 50 % + 1 %, nn vabatahtliku erilikvideerimise korras, mis on sätestatud valitsuse erakorralises määruses nr 88/1997, valitsuse otsuses nr 577/2002 ja seaduses nr 137/2002. Kõnealuse vabatahtliku erilikvideerimise korra kohaselt peab likvideerija ettevõtja vara müügist saadud summa kasutama ettevõtja võlgade tasumiseks seaduses nr 85/2006 (Rumeenia maksejõuetusseadus) sätestatud järjestuses. Selle järgi tuleb likvideerimisel saadud tuludest katta võlgnevused järgmises tähtsusjärjestuses: 1) likvideerimiskulud; 2) maksmata töötasud; 3) eelisvõlad (st pandi, hüpoteegi ja muu eeliseid andva tagatisega võlad); 4) võlgnevus riigieelarvesse suunduvates maksetes (maksud jms); 5) riigigarantiide kasutamisest tingitud võlgnevus rahandusministeeriumile; 6) võlgnevus seoses riigilt saadud laenudega; 7) tavalised (tagatiseta) võlad; 8) aktsionärid. Kõnealusel juhul kuuluks AVAS võlausaldajate kolmandasse liiki (eelisõigustega võlausaldajad), aga enne teda oleks mitu eelisõigustega (era)võlausaldajat, sest riigilt saadud summad olid tagatud ainult osaliselt.
(117)
Nõustamisettevõtja Romcontrol hindas Oltchimi varade likvideerimisväärtust 15. detsembri 2010. aasta seisuga, kasutades korrigeeritud puhasvara meetodit, mille puhul võetakse arvesse müüki pandud varade turuloleku lühiajalisust (31).
(118)
Võttes aluseks Romcontroli antud hinnangu varade likvideerimisväärtusele, hindas Raiffeisen tulemust võlausaldaja AVAS ja riigi kui aktsionäri jaoks, võttes arvesse ettevõtja kohustusi 31. detsembril 2010 ja selle esialgseid finantsaruandeid sama päeva seisuga (Raiffeiseni 2011. aasta veebruari likvideerimisuuring). Uuringust selgus, et Oltchimi varade müügist saadav tulu kataks ligikaudu [20]-[30] % ettevõtja kõikidest kohustustest. Võlausaldaja AVAS oleks osalise tagatisega võlausaldajana saanud tagasi umbes [80]-[100] miljonit uut Rumeenia leud, mis on [10]-[30] % sel ajal 538 miljoni uue Rumeenia leuni küündinud võlast. Kui arvestada likvideerimisest saadava tulu ja ettevõtja kohustuste tohutut erinevust, ei oleks riik aktsionärina saanud midagi.
(119)
2011. aasta oktoobris ajakohastas Raiffeisen oma hinnangut, võttes arvesse ettevõtja finantsandmeid 30. juuni 2011. aasta seisuga ja alates 2007. aasta jaanuarist nõutavaid intresse riigile võlgnetavalt summalt.
(120)
Uuendatud hinnangu kohaselt oleks AVAS Oltchimi osalise tagatisega võlausaldajana saanud [100]-[120] miljonit uut Rumeenia leud ehk [10]-[20] % (32) nõude kogusummast, mis oli 538 miljonit uut Rumeenia leud pluss intressid. Majandusministeerium avalik-õigusliku aktsionärina ei oleks ka sel juhul saanud mitte midagi. Summa, mille AVAS oleks saanud, diskonteeriti (33) seejärel 30. juunil 2011 selle nüüdisväärtuseni. Sellest tulenevalt saaks AVAS ettevõtja likvideerimise korral [10]-[40] miljonit eurot.
Tabel 2
Riigi nõude summa kättesaamine likvideerimise korral
Nõue
(mln eurot)
Kättesaadav summa kokku
(mln eurot)
Kättesaadav 10,7 %line nüüdispuhasväärtus
(mln eurot)
AVAS (võlausaldaja)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Majandusministeerium (aktsionär)
Osalus
[0]-[10]
[0]-[10]
Riik kokku
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Seda summat tuleb seejärel võrrelda loodetava tuluga AVASi nõude omakapitaliks muutmisest ja ettevõtja eraldamisest.
(122)
AVASi nõude väärtus võla omakapitaliks muutmise ja ettevõtja erastamise korral: aruandes kasutati võla omakapitaliks muutmise ja erastamise tulemuse hindamiseks riigi jaoks ettevõtte väärtuse meetodit, mis on üks olulisim ettevõtte väärtuse hindamise meetod.
(123)
Selle meetodi kasutamisega seoses märgib komisjon, et ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks on tegelikult mitu meetodit.
(124)
Üks sageli kasutatavatest meetoditest on EBITDA-korrutis (kasum, millest on maha arvestatud intressid, maksud, kulum ja amortisatsioon). Selle abil saab ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks aastal X korrutada X. aasta EBITDA asjaomase sektori jaoks sobiva teguriga (korrutajaga) ja lahutada tulemusest netovõla.
(125)
Teine meetod on diskonteeritud rahavoogude analüüs. Ettevõtja nominaalne vaba rahavoog järgmistel aastatel diskonteeritakse kapitali kaalutud keskmise hinnaga (WACC) (34) ja saadud väärtusest lahutatakse netovõlg.
(126)
Kolmas meetod on käibekorrutis. Selle abil saab ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks aastal X korrutada X. aasta käibe asjaomase sektori jaoks sobiva teguriga (korrutajaga) ja lahutada tulemusest netovõla.
(127)
Kõigis neis meetodites (tulevane EBITDA, rahavood ja käive) kasutatakse prognoositud väärtusi. Kõnealusel juhul ei saa kasutada kõiki meetodeid, milles tuginetakse äriplaanis prognoositud väärtustele. Kavandatud kiiret erastamist arvestades saab ainult uus omanik otsustada ettevõtja edasise äristrateegia üle ja sellepärast ei ole olemas kõnealuste meetodite kasutamiseks vajalikke äriplaaniprognoose, ka ei ole neid loota tulevikus (35). Uus omanik peab tegema märkimisväärseid investeeringuid ja ettevõtja varasemaid tulemusi ei saa prognooside tegemiseks samuti kasutada.
(128)
Sellises olukorras on komisjon seisukohal, et Rumeenia riigi (st AVASi ja majandusministeeriumi) ühisosaluse väärtuse määramiseks saab kasutada ainult kahte meetodit: turukapitalisatsiooni meetodit ja ettevõtte väärtuse meetodit. Olgu märgitud, et ettevõtte väärtuse meetod hõlmab ka turukapitalisatsiooni meetodis kasutatavaid parameetreid.
(129)
Turukapitalisatsioon on aktsiahinna ja emiteeritud aktsiate arvu korrutis ja see näitab ettevõtja turul olevate aktsiate koguväärtust. See mõõdik näitab avalikkuse arvamust ettevõtja omakapitali väärtuse kohta ja selle abil saab kindlaks teha ettevõtja netoväärtuse avalikkuse silmis.
(130)
Oltchimi turukapitalisatsioon arvutati selle aktsia hinna alusel; selleks jälgiti ettevõtja aktsia hinda Bukaresti Börsil (36) 44 kuu jooksul (2008 - august 2011). See ajavahemik on piisavalt pikk ja selle ajavahemiku turukapitalisatsioon annab ka hea ettekujutuse, kui palju on turg valmis ettevõtja eest maksma.
(131)
Sellega seoses märgib komisjon hea asjaoluna, et aktsiahind oli 2011. aasta maist augustini kõrgem kui 44 kuu keskmine. Täpsemalt oli 44 kuu kaalutud keskmine 0,53 uut Rumeenia leud aktsia kohta, aga 2011. aasta juulis oli aktsiahind kerkinud 2,05 uue Rumeenia leuni (37). Seega võib turuväärtuse leidmiseks kasutatud andmeid pidada konservatiivseks.
(132)
Peale selle on komisjoni arvates aktsiahinna muutumise puhul alates 2011. aasta septembrist (Raiffeiseni uuringus kasutatud värskeimad andmed) hea see, et hind on lähiminevikus (alates 2011. aasta oktoobri keskpaigast) märkimisväärselt tõusnud ja on olnud pidevalt kõrgem kui turukapitalisatsiooni arvutamise aluseks võetud kaalutud keskmine - 0,53 uut Rumeenia leud.
Joonis 1
Oltchimi aktsiahind Bukaresti Börsil ajavahemikul 23.02.2011-23.02.2012
(133)
Enne võla omakapitaliks muutmise kavatsust oli Oltchimi kaalutud keskmine (38) turukapitalisatsioon ajavahemikul 2008. aasta jaanuarist kuni 2011. aasta augustini 45 miljonit eurot, kusjuures viimasel kolmel kuul (2011. aasta juunist augustini) oli see pidevalt üle 100 miljoni euro. Seega oli turukapitalisatsioon selgelt suurem kui Oltchimi likvideerimisväärtus ([10]-[40] miljonit eurot); see on esimene viide, et riigi osaluse müümine erastamise teel oleks parem kui ettevõtja likvideerimine.
(134)
Teine meetod, mida saab kasutada, on ettevõtte väärtuse meetod. Ettevõtte väärtuse meetodiga saab tuvastada ettevõtte väärtuse ja seda kasutatakse sageli turukapitalisatsiooni meetodi asemel, kuna arvatakse, et see näitab ettevõtte väärtust täpsemini. Ettevõtte väärtus on ettevõtja turukapitalisatsiooni ja netovõla summa. Seda meetodit kasutas ka Raiffeisen Capital.
(135)
Pärast turukapitalisatsiooni arvutamist leiti ettevõtte väärtuse valemi teine tegur - netovõlg - ettevõtja kõigi rahaliste võlgade (ettevõtja kõik intressi kandvad võlad ehk pangalaenud ja tähtajaks tasumata või ümberajastatud kohustused) (39) liitmise teel.
(136)
Järgmise sammuna on võimalik arvutada ettevõtte 44 kuu mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus ja väärtus aktsia kohta. Aruandes kasutati selleks kaht stsenaariumi: kui lepingu alusel nõutakse võlalt intresse ja kui neid ei nõuta.
(137)
Sellega seoses on komisjon seisukohal, et lepingu alusel nõutavaid intresse ei tohiks ettevõtte väärtuse arvutamisel arvesse võtta, ja seda järgmistel põhjustel: kui kõik muu jääb samaks, siis võla suurenedes omakapital väheneb. Need kaks mõju on vastupidise suunaga ega tohiks põhimõtteliselt ettevõtte väärtust muuta. Kui turg oleks intresside nõudmisest teadlik, väheneks aktsiahind sellele vastavalt. Kõnealusel juhul aga lisandus intressisumma hiljem ja turg seda ei oodanud. Seetõttu on oluline hindamise ajal turul olnud teave.
(138)
Seda arvesse võttes on arvutatud ettevõtte väärtus aktsia kohta vaadeldud ajavahemikul järgmiselt.
Tabel 3
Oltchimi väärtuse arvutamine aktsia kohta vaadeldud perioodil
Ajavahemik
Aktsiate arv
Keskmine aktsiahind
Turukapitalisatsioon (aktsiahind × aktsiate arv)
Netovõlg
(tuhat uut Rumeenia leud)
Ettevõtte väärtus (turukapitalisatsioon + netovõlg)
(tuhat uut Rumeenia leud)
Ettevõtte väärtus aktsia kohta
Jaanuar 2008
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Veebruar 2008
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Märts 2008
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Aprill 2008
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Mai 2008
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Juuni 2008
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Juuli 2008
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
August 2008
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
September 2008
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Oktoober 2008
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
November 2008
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Detsember 2008
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Jaanuar 2009
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Veebruar 2009
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Märts 2009
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Aprill 2009
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Mai 2009
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Juuni 2009
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Juuli 2009
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
August 2009
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
September 2009
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Oktoober 2009
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
November 2009
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Detsember 2009
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Jaanuar 2010
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Veebruar 2010
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Märts 2010
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Aprill 2010
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Mai 2010
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Juuni 2010
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Juuli 2010
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
August 2010
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Aprill 2010
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Oktoober 2010
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
November 2010
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
Detsember 2010
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Jaanuar 2011
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Veebruar 2011
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Märts 2011
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Aprill 2011
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
Mai 2011
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
Juuni 2011
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
Juuli 2011
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
August 2011
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Selle tabeli põhjal arvutati ettevõtte mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus aktsia kohta.
Tabel 4
Oltchimi mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus aktsia kohta
Aktsiahind
Ettevõtte väärtus aktsia kohta
Mediaanväärtus
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Keskmine väärtus
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Kaalutud keskmine väärtus
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Ettevõtte (mediaan-, keskmist ja kaalutud keskmist) väärtust, mis on arvutatud eespool selgitatud põhimõtetel, saab seejärel kasutada riigi osaluse väärtuse tuvastamiseks pärast võla omakapitaliks muutmist; selleks lahutatakse ettevõtte väärtusest ettevõtja võlad, mis jäävad pärast osa võlgade omakapitaliks muutmist alles, sest need jäävad endiselt ettevõtja kohustusteks.
(141)
Tulemuseks on kogu omakapitali turuväärtus, nagu näidatud Tabel 5.
Tabel 5
Omakapitali turuväärtuse arvutamine ettevõtte väärtuse meetodil
Kogu omakapitali võla omakapitaliks muutmise järgse turuväärtuse arvutamine
Stsenaariumid
Ettevõtte väärtus aktsia 44 kuu mediaanhinna alusel
Ettevõtte väärtus 44 kuu keskmise aktsiahinna alusel
Ettevõtte väärtus 44 kuu kaalutud keskmise aktsiahinna alusel
Ettevõtte väärtus aktsia kohta (uut Rumeenia leud)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Aktsiate arv enne võla omakapitaliks muutmist
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Ettevõtte väärtus (mln uut Rumeenia leud)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Netovõlg pärast võla omakapitaliks muutmist (mln uut Rumeenia leud)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Omakapitali turuväärtus (mln uut Rumeenia leud)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Omakapitali turuväärtus (mln eurot)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Seoses eespool kirjeldatud arvutamisel kasutatud netovõlaga tuleks arvutamise mõlemas etapis - ettevõtte väärtuse arvutamisel ja sellele järgneval lahutamisel omakapitali turuväärtuse saamiseks - kasutada ettevõtja võlgade turuväärtust.
(143)
Komisjon märgib aga, et kuna Oltchimi võlgadega ei kaubelda ja puudub ka kohalik võlgadega kauplemise turg, on võla turuhinna kindlaks tegemine väga raske. Selle asemel võiks võla turuväärtuse teoreetiliselt kindlaks teha, kui tuvastada ettevõtja reiting enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist. Reitingu alusel saab seejärel hinnata maksekohustuste täitmata jätmise tõenäosust, mille abil omakorda leitakse võla turuväärtus. Kuna selliseid reitinguid ei ole, leidis komisjon, et selline arvutamine ei ole võimalik ja ebatäpsetel hinnangutel põhinevast turuväärtusest tingitud viga oleks märkimisväärne.
(144)
Teiseks märgib komisjon, et kui eeldada, et netovõlaga kauplemisel kasutatakse sama diskontomäära võla bilansilise väärtuse suhtes enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist, ei muutuks arvutustulemused üldse, sõltumata sellest, kui suur on diskontomäär. Rahalise netovõla väärtuse mis tahes muutus tooks siis kaasa turukapitalisatsiooni sama suure muutuse vastassuunas. Võla bilansilise või turuväärtuse lisamise mõju oleks neutraalne, sest kõigepealt võla väärtus liidetakse, et saada ettevõtte väärtus, ja seejärel see lahutatakse, et saada uus aktsiate väärtus.
(145)
Kolmandana võib märkida, et kui eeldada, et pärast võla omakapitaliks muutmist kasutatakse järele jäänud võlgadega kauplemisel teist diskontomäära kui enne seda, tuleks tõsiseltvõetavates arvutustes arvesse võtta ka seda, et alles jäänud võla turuväärtus pärast võla omakapitaliks muutmist oleks tõenäoliselt siiski väiksem kui selle bilansiline väärtus, aga igal juhul suurem kui selle väärtus enne võla omakapitaliks muutmist. Kuna puudub alus nende diskontomäärade leidmiseks, ei ole võimalik prognoosida ka diskontomäärade muutumisest tingitud mõju, sest korraga on vaja muuta liiga palju parameetreid.
(146)
Teisest küljest aga märgib komisjon, et Oltchimi finantsaruanded on koostatud kooskõlas IFRSi standarditega ja neid on auditeerinud sõltumatu audiitorühing KPMG. Nendes aruannetes esitatakse rahalised kohustused nende õiglases väärtuses, nagu nõutud IAS 39s. IAS 39 kohaselt on õiglane väärtus summa, mille teadlik ja huvitatud pool on tavapärastes konkurentsitingimustes nõus andma vara vastu või mille eest ta on nõus kohustuse kustutama. Selle põhjal kinnitas KPMG, et ettevõtja pikaajalise võla õiglane väärtus ei erine märkimisväärselt selle bilansilisest väärtusest.
(147)
Eeltoodut arvestades on komisjon arvamusel, et omakapitali turuväärtuse arvutamiseks on tõepoolest õige kasutada võla bilansilist väärtust.
(148)
Arvutuste paikapidavuse kontrollimiseks tegi komisjon ka tundlikkuse analüüsi ehk tegi kindlaks, mitu protsenti erinevad netovõla bilansiline ja turuväärtus enne võla omakapitaliks muutmist, mis võrdsustaks riigi muutmisjärgse osaluse nüüdisväärtuse likvideerimisväärtusega, eeldusel, et võla turuväärtus on pärast muutmist sama mis selle bilansiline väärtus. Seda protsenti võib pidada võla turuväärtuse arvutamise vea ülemmääraks.
(149)
Komisjon on seisukohal, et kaalutud keskmine on kõigist stsenaariumidest (ettevõtte väärtus arvutatuna mediaan-, keskmise ja kaalutud keskmise väärtuse alusel) kõige täpsem, sest väärtused on kaalutud kaubeldavate aktsiatega. Selle stsenaariumi jaoks on eelnimetatud veamäär 15 %. Komisjoni arvates on see määr piisav uskumaks, et ettevõtte väärtuse arvutamisel on kasutatud usaldusväärseid andmeid.
(150)
Seega, kui omakapitali turuväärtus on arvutatud, on võimalik arvutada kogu omakapitali turuväärtuse alusel riigi osalus, mis on pärast võla omakapitaliks muutmist järgmine (40).
Tabel 6
Rumeenia riigi osalus Oltchimis enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist
Osalus enne võla omakapitaliks muutmist
Osalus pärast võla omakapitaliks muutmist
Omakapitaliks muudetakse võlg AVASile ja sellelt arvestatud intressid
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Majandusministeerium
54,81 %
[0]-[5] %
Riik kokku
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
Sellest tulenevalt jääks Oltchimi omakapitali turuväärtus pärast AVASile võlgnetava summa (võla põhiosa koos lepinguliste intressidega) omakapitaliks muutmist [20]-[30] ja [90]-[100] miljoni euro vahele, mis annab riigi koguosaluse ([80]-[100] %) nüüdisväärtuseks (41) [15]-[30] kuni [75]-[90] miljonit eurot. Alltoodud Tabel 7 on esitatud hinnanguline ettevõtte väärtus kõikide stsenaariumide korral võrrelduna väärtusega likvideerimise korral.
Tabel 7
Võla omakapitaliks muutmise ja sellele järgneva erastamise ning likvideerimise võrdlus ettevõtte väärtuse meetodi alusel
Riigi eeldatav tulu
(mln eurot)
Võla omakapitaliks muutmine ja kohene erastamine
Likvideerimisel saadava tulu nüüdispuhasväärtus
Võrdlus
Ettevõtte väärtus aktsia 44 kuu mediaanhinna alusel
Ettevõtte väärtus 44 kuu keskmise aktsiahinna alusel
Ettevõtte väärtus 44 kuu kaalutud keskmise aktsiahinna alusel
Omakapitali turuväärtus
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Riigi koguosaluse turuväärtus
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Riigi koguosaluse (98,44 %) nüüdispuhasväärtus
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvideerimine võla omakapitaliks muutmine ja erastamine
AVASi osaluse (96,54 %) nüüdispuhasväärtus
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvideerimine võla omakapitaliks muutmine ja erastamine
Majandusministeeriumi osaluse (1,9 %) nüüdispuhasväärtus
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvideerimine võla omakapitaliks muutmine ja erastamine
(152)
Kõikide hinnatud stsenaariumide korral on tulemus nii avaliku sektori võlausaldaja AVAS kui ka avalik-õigusliku aktsionäri, majandusministeeriumi, jaoks parem siis, kui võlg omakapitaliks muudetakse ja ettevõtja erastatakse, mitte siis, kui ettevõtja likvideeritakse. Praeguse avalik-õigusliku aktsionäri, majandusministeeriumi, osalus võla omakapitaliks muutmise tulemusena väheneb, sest võlausaldaja AVAS osaluseks saab seeläbi [80]-[100] %. Ministeeriumil ei ole aga põhjust võla omakapitaliks muutmist vaidlustada, sest ettevõtja likvideerimise korral ei saaks ta oma osaluse eest mitte midagi. Avaliku sektori võlausaldaja AVAS saaks võrreldes likvideerimisega rohkem ka siis, kui rakenduks stsenaarium, mille korral ettevõtte väärtus on kõige väiksem ([10]-[30] miljoni euro asemel [10]-[30] miljonit eurot).
(153)
Eelnimetatu põhjal võib järeldada, et kui Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse, ei anna teadaantud meede (võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb täielik erastamine) Oltchimile eelist, sest selle meetmega saab avaliku sektori võlausaldaja AVAS tagasi rohkem kui ettevõtja likvideerimise korral. Sellega seoses peab komisjon meeles Rumeenia ametivõimude antud lubadust (vt põhjendused 17 ja 73) erastada ettevõtja täielikult 31. maiks 2012.
(154)
Komisjon on seisukohal, et turukapitalisatsiooni ja ettevõtte väärtuse meetoditel põhinevat kvantitatiivset hinnangut toetavad ka järgmised kaks asjaolu, mida sõltumatu ekspert ei kvantifitseerinud.
(155)
Esiteks on hindamise aluseks börsihind. Kuna riigi osalus Oltchimis müüakse ühe tervikuna, saab selle omandaja ettevõtja enda kontrolli alla. Seetõttu on omandaja valmis maksma kontrolli omandamise eest ülekurssi, nagu on sarnaste tehingute korral tavapärane.
(156)
Teiseks märgib komisjon, et PCC oli 2007. aastal valmis maksma 12 %lise de facto osaluse eest Oltchimis 7,5 miljonit eurot ja 2011. aastal täiendava 3,6 %lise osaluse eest veel 2,6 miljonit eurot. See näitab ühelt poolt, et ühe eraõigusliku investori arvates oli Oltchimi väärtus ajavahemikult 2007-2011 suurenenud (sest ta oli 2011. aastal nõus maksma aktsia kohta kõrgemat hinda kui 2007. aastal) ning 2011. aasta tehingu alusel oleks 100 % aktsiate hind 73 miljonit eurot, mis on oluliselt suurem kui likvideerimisväärtus.
IX.4. Järeldus eelise kohta
(157)
Võttes aluseks eelnimetatud asjaolud - i) teadaantud meede ehk ametivõimude tegevus võla kättesaamiseks ei andnud ettevõtjale lubamatut eelist ja ii) võla omakapitaliks muutmine iseenesest ei anna ettevõtjale mingit lubamatut eelist -, on komisjon jõudnud järeldusele, et teadaantud meede (meetmed 1 ja 3 kokku) ei loo mingit eelist. Seda järeldust silmas pidades ei ole teadaantud meetme hindamiseks vaja analüüsida teisi kriteeriume, mille kaudu määratletakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel riigiabi.
X. JÄRELDUS
(158)
Meetmega 2 (riigigarantii) seoses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus tuleb lõpetada, kuna see ei ole pärast meetme teatise tagasivõtmist enam oluline.
(159)
Meede, mille kohta on kehtiv teatis olemas (meetmed 1 ja 3 koos), ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(160)
Selle järelduse aluseks on Rumeenia kindel kavatsus müüa kogu oma osalus Oltchimis, nagu kinnitasid peaminister Emil Boc oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjas ja peaminister Ungureanu oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Komisjon on otsustanud teavitatud (Oltchimile antud) riigigarantii (meede 2) suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatatud ametliku uurimismenetluse lõpetada, kuna Rumeenia on sellesisulise teatise tagasi võtnud, ja seda asja enam mitte uurida.
Artikkel 2
Meede 1, millest Rumeenia andis teada 17. juulil 2009 ja mida ta muutis 22. juunil 2011, 9. septembril 2011, 21. oktoobril 2011 ja 16. veebruaril 2012, ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 3
Meede 3, mille Rumeenia kehtestas 2007. aastal, ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.
Brüssel, 7. märts 2012