РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 юли 2012 година
относно държавна помощ SA.23839 (C 44/2007) от Франция в полза на предприятие FagorBrandt
(нотифицирано под номер C(2012) 5043)
(Само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/283/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 6 август 2007 г. Франция уведоми Комисията за помощ за преструктуриране, предоставена на групата FagorBrandt.
(2)
С писмо от 10 октомври 2007 г. Комисията информира Франция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (по-нататък наричан „ДФЕС“), относно тази помощ.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата (наричано по-долу „решението за откриване на процедурата“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответната помощ.
(4)
Комисията получи мненията на три заинтересовани страни, а именно двама конкуренти и получателя на помощта. Electrolux представи мнение с писмо от 14 декември 2007 г. След среща със службите на Комисията на 20 февруари 2008 г. дружеството представи допълнителни мнения с писма от 26 февруари 2008 г. и 12 март 2008 г. Един конкурент, пожелал да запази анонимност, представи мнение с писмо от 17 декември 2007 г. (4) FagorBrandt представи мнение с писмо от 17 декември 2007 г. Комисията предаде тези мнения на Франция с писма от 15 януари 2008 г. и 13 март 2008 г., като ѝ даде възможност да отговори. Коментарите на Франция бяха получени съответно с писмо от 15 февруари 2008 г. и с документ, представен по време на срещата от 18 март 2008 г. (вж. съображение 5).
(5)
С писмо от 13 ноември 2007 г. Франция съобщи на Комисията своето мнение относно решението за откриване на процедурата. На 18 март 2008 г. се състоя среща между службите на Комисията, френските органи и FagorBrandt. След тази среща френските органи предоставиха информация с писма от 24 април 2008 г. и 7 май 2008 г. Втора среща между същите страни се състоя на 12 юни 2008 г. След тази среща френските органи предоставиха информация с писмо от 9 юли 2008 г. На 15 юли 2008 г. Комисията поиска допълнителна информация, която бе предоставена от френските органи на 16 юли 2008 г.
(6)
На 21 октомври 2008 г. Комисията прие положително решение при определени условия относно помощта за преструктуриране в размер на 31 млн. EUR, отпусната на FagorBrandt (5) (по-нататък наричано „решението от 21 октомври 2008 г.“).
(7)
Това решение беше отменено от Съда на 14 февруари 2012 г. (6) (по-нататък наричано „решение на Съда от 14 февруари 2012 г.“) поради наличие на две явни грешки в оценката: от една страна, отчитането на невалидна компенсаторна мярка и, от друга страна, липсата на анализ на съвместното въздействие върху конкуренцията от одобрената помощ и от предишна несъвместима помощ, предоставена и все още невъзстановена от италианските органи (по-нататък наричана „италианската помощ“).
(8)
Следователно Комисията трябва да приеме ново окончателно решение. Съгласно практиката на Съда (7) за тази цел Комисията трябва да вземе предвид само данните, с които е разполагала към тогавашния момент, т.е. на 21 октомври 2008 г. (вж. раздел 6.2.2. Временна рамка на анализа).
2. ОПИСАНИЕ
(9)
Въпросната помощ е помощ за преструктуриране. Предвижданата сума на помощта е 31 млн. EUR. Тази помощ се предоставя от френското министерство на икономиката, финансите и заетостта. Получател на помощта е дружеството FagorBrandt S.A., което има няколко филиала, в които се извършват производствени и търговски дейности.
(10)
Френските органи посочват, че с наличните ресурси и при отсъствието на държавна помощ FagorBrandt S.A. не би могло да се справи със своите затруднения. Според Франция пряката помощ в размер на 31 млн. EUR ще позволи да се финансират половината от разходите за преструктуриране (8).
(11)
Групата FagorBrandt (наричана по-долу „FagorBrandt“) принадлежи косвено на дружеството Fagor Electrodomésticos S. Coop (наричано по-долу „Fagor“), което е кооперативно дружество по испанското право. Капиталът на това кооперативно дружество се разпределя между приблизително 3 500 членове (служители-съдружници), като никой от тях не може да притежава повече от 25 % от капитала на кооператива.
(12)
Дружеството Fagor от своя страна е част от кооперативна групировка Mondragón Corporación Cooperativa (наричана по-долу „MCC“), в която всяко кооперативно дружество запазва своята правна и финансова самостоятелност. Fagor принадлежи на подразделението „Foyer“ на браншовата група „Индустрия“ на MCC.
(13)
Дружеството FagorBrandt е реализирало оборот от 903 млн. EUR през 2007 г. То развива дейност във всички области на големите домакински електроуреди, обхващаща три големи типа продукти: миялни и перални машини (миялни за съдове, перални машини, сушилни машини, комбинирани перални сушилни машини), хладилни машини (домашни хладилници, домашни фризери - с фронтално и горно зареждане) и готварски печки (традиционни фурни, микровълнови фурни, печки, котлони, абсорбатори).
3. ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(14)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения поради следните пет причини: риск от заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на новосъздадени дружества; риск от заобикаляне на задължението за възстановяване на несъвместимата помощ; съмнение относно възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на дружеството; недостатъчност на компенсаторните мерки; съмнение относно свеждане на помощта до необходимия минимум, и по-специално относно приноса на получателя.
3.1. Риск от заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на новосъздадени дружества
(15)
Тъй като FagorBrandt е създадено през януари 2002 г., то е било, по смисъла на точка 12 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на дружества в затруднение (наричани по-долу „насоките относно помощите за преструктуриране“) (9), новосъздадено дружество до януари 2005 г., т.е. три години след създаването си. Това означава, че както в момента, в който дружеството е било освободено от данъци по силата на член 44е от Общия кодекс за данъците (по-нататък „помощта по член 44е“), така и в момента, когато през декември 2003 г. Комисията е обявила тази помощ за несъвместима и е наредила тя да бъде възстановена (10), FagorBrandt е било новосъздадено дружество. Съгласно параграф 12 от насоките за преструктуриране то не е било допустимо за помощ за преструктуриране. Поради това, в момента, в който дружеството вече не е представлявало новосъздадено дружество и така е станало допустимо за помощи за преструктуриране, фактът, че Франция още не си е била възстановила помощта, обявена за несъвместима през декември 2003 г., може да представлява заобикаляне на забраната, предвидена в точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране.
3.2. Риск от заобикаляне на задължението за възстановяване на несъвместимата помощ
(16)
Като отбеляза, че помощта, предмет на уведомлението, изглежда служи до голяма степен за финансиране на възстановяването на помощта по член 44е, Комисията изрази съмнения относно това дали помощта, предмет на уведомлението, не представлява заобикаляне на задължението за възстановяване на тази несъвместима помощ и не обезсмисля възстановяването на тази помощ, като го лишава от полезния му ефект.
3.3. Съмнения относно дългосрочната жизнеспособност на дружеството
(17)
По отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на дружеството Комисията изрази две съмнения. От една страна, като забеляза, че очакваният годишен оборот за 2007 г. е с около 20 % по-висок от предходната година, Комисията постави въпроса на какви елементи се основава тази прогноза. От друга страна, Комисията подчертава, че в плана за преструктуриране не се посочва как FagorBrandt възнамерява да се справи с възстановяването на несъвместимата помощ, получена от италианския филиал.
3.4. Недостатъчност на компенсаторните мерки
(18)
Комисията се съмнява също, че е приемливо отсъствието на допълнителни компенсаторни мерки освен тези, които са вече започнати в рамките на плана за преструктуриране. Комисията припомни, че:
(i)
насоките относно помощите за преструктуриране (точки 38-41) задължават получателите, отговарящи на критерия за „голямо предприятие“, да прилагат компенсаторни мерки;
(ii)
от една страна, без помощта FagorBrandt ще излезе от пазара, а от друга страна, конкурентите на FagorBrandt са в голямата си част европейски. Следователно изчезването на FagorBrandt ще позволи на европейските конкуренти да увеличат значително продажбите и производството си;
(iii)
изглежда, че всички вече приложени мерки не могат да бъдат счетени за компенсаторни мерки на основание на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране;
(iv)
Накрая, Комисията подчерта, че насоките, които са били в сила при разследването на случаите Bull (11) и Euromoteurs (12) и на които Франция се позовава, не пораждат задължение за прилагане на компенсаторни мерки. Тя подчерта също други съществени разлики между тези случаи и настоящия случай.
3.5. Съмнения относно приноса на получателя
(19)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали са изпълнени условията, предвидени в точки 43 и 44 от насоките относно помощите за преструктуриране. От една страна, френските органи не са включили възстановяването на помощта по член 44е в разходите за преструктуриране, а от друга страна, френските органи не са обяснили произхода на някои суми, счетени за „собствено усилие на получателя“.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
4.1. Мнения на дружеството Electrolux
(20)
Electrolux посочва, че за да отговори на предизвикателствата на глобалната конкуренция, то е приложило крупни планове за преструктуриране, свързани с големи разходи. За да остане конкурентоспособно, дружеството е било принудено да предприеме драстични мерки, като закриване на осем завода в Западна Европа, чието производство е било преместено главно в други съществуващи заводи, както и в нови заводи в Полша и Украйна. Повечето дружества от сектора „големи електродомакински уреди“ са провели подобни дейности за преструктуриране. Ето защо това дружество се оплаква, че FagorBrandt може да получи субсидия, за да се справи със ситуация, с каквато останалите дружества от сектора трябва да се справят, без да получават подобна помощ. Помощта би нарушила конкуренцията за сметка на другите дружества.
4.2. Мнения на втория конкурент
(21)
Първо, този конкурент, поискал да запази анонимност, счита, че планираната помощ няма да позволи на дружеството да възстанови дългосрочната си жизнеспособност. Той счита, че е необходима съществена индустриална реорганизация, за да се гарантира оцеляването на дружеството. От друга страна, този конкурент счита, че FagorBrandt няма да има средства за финансирането на необходимите инвестиции. Помощта няма да даде на FagorBrandt и възможност да достигне необходимата големина, за да подобри позицията си в преговорите с големите мрежи за дистрибуция, които предпочитат доставчици с по-голямо присъствие в Европейския съюз.
(22)
Второ, конкурентът счита, че помощта не е сведена до необходимия минимум, тъй като FagorBrandt може да намери необходимите за преструктурирането си средства от своя акционер и от кооперативното дружество (т.е. от MCC, част от което е банката Caja Laboral), към което принадлежи.
(23)
Трето, конкурентът счита, че помощта е от естество, което ще повлияе на конкуренцията и на търговията между държавите членки. От една страна, повечето дружества от този сектор произвеждат в Европа и могат следователно да бъдат счетени за европейски. Азиатските и турските конкуренти имат значително присъствие само за някои продукти. От друга страна, FagorBrandt е петият в класирането на европейско равнище и има силна позиция на френския, испанския и полския пазар. Конкурентът счита следователно, че при липсата на компенсаторни мерки помощта не може дa бъде обявена за съвместима от Комисията.
(24)
Четвърто, неправомерното предоставяне в миналото на помощи от Франция и Италия налага два извода: от една страна, затрудненията на FagorBrandt се повтарят, което поставя въпроса за неговата жизнеспособност; от друга страна, помощта, предмет на уведомлението, ще послужи вероятно за възстановяване на неправомерно получената помощ, заобикаляйки по този начин задължението за нейното възстановяване.
4.3. Мнения на FagorBrandt
(25)
Мненията на FagorBrandt са подобни на тези на френските органи, изложени накратко по-долу.
5. МНЕНИЯ НА ФРАНЦИЯ
5.1. Мнения на Франция относно решението за откриване на процедурата
(26)
Относно възможното заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране на новосъздадени дружества френските власти не оспорват, че FagorBrandt трябва да се счита за „новосъздадено дружество“ през първите три години след създаването му в съответствие с точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране. Те отбелязват обаче, че въпросът за евентуална помощ за преструктуриране в полза на FagorBrandt е започнал да се поставя едва през 2006 г. вследствие на затрудненията, възникнали след 2004 г., и предвид влошаващото се финансово положение от 2005 г., т.е. в течение на петата година от съществуването му. С други думи предприятието не е имало причини да иска помощ за преструктуриране, преди да изпадне в състояние, оправдаващо тази помощ, а именно през 2006 г. Поради това въпросът за възможното заобикаляне на правилото за „трите години“ е безпредметен.
(27)
Относно възможността помощта, предмет на уведомлението, да лиши от полезен ефект задължението за възстановяване, Франция напомня, че дружеството не е в затруднение единствено поради възстановяването на помощта. Финансовите затруднения са започнали всъщност през 2004 г., като положението се е влошило силно през 2005 г. и 2006 г. Както заключи Комисията в своето решение за откриване на процедурата, дружеството е действително в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране. Поради това Франция стига до заключението, че дружеството е допустимо за помощ за преструктуриране, ако останалите условия за такава помощ са иначе изпълнени. Въпросът дали дружеството е можело да оцелее през 2007 г. или 2008 г., ако не е трябвало да възстановява помощта, е безпредметен, тъй като възстановяването на помощта е задължително, по-специално след отрицателното решение на Комисията относно разпоредбите на член 44е през 2003 г. Така че тъкмо натрупването на финансови затруднения оправдава искането за помощ, тъй като тези затруднения произтичат от вече понесените от дружеството разходи за преструктуриране, от това, че преструктурирането не е завършено, както и от всички други разходи, които дружеството трябва да има предвид, включително възстановяването на помощта.
(28)
Относно възвръщането към дългосрочна жизнеспособност и повдигнатите две съмнения по този въпрос в решението за откриване френските органи отбелязват следните елементи. Що се отнася до прогнозата за ръст от 20 % на оборота за 2007 г. спрямо финансовата 2006 година, тя се обяснява главно с промяната в обхвата на дейността на FagorBrandt, извършена през 2006 г. Колкото до това, че не е взето предвид възстановяването на помощта, получена неправомерно от италианския филиал (отпусната в рамките на придобиването от Brandt Italia на дейностите в областта на електродомакинските уреди на Ocean Spa), френските органи посочват, че това възстановяване не би трябвало да засегне жизнеспособността на дружеството, тъй като сумата, дължима в крайна сметка от Brandt Italia, трябва да е по-малка от 200 000 EUR, като разликата се поема от продавача на въпросното производство.
(29)
Относно липсата на компенсаторни мерки Франция повтаря, че дружеството вече е преотстъпило през 2004 г. дружеството Brandt Components (производствената площадка в Nevers). От друга страна, дружеството е намалило производствения си капацитет, преустановявайки производството на фризери с горно зареждане и индивидуални микровълнови фурни. Френските власти напомнят също, че помощта е породила много слабо нарушаване, което намалява необходимостта от компенсаторни мерки. Всъщност FagorBrandt има под [0-5] % (13) пазарен дял на европейско равнище, което е много малко в сравнение с главните му конкуренти. От друга страна френските органи считат, че присъствието на дружеството на пазара позволява да се избегне ситуация на олигопол. По време на специалната процедура за проучване френските власти предложиха да се приложат допълнителни компенсаторни мерки.
(30)
Относно съмненията на Комисията във връзка със свеждането на помощта до минимум и собствения принос на получателя френските органи отбелязват следните елементи. Относно това, че възстановяването на помощта не е взето предвид в разходите за преструктуриране, те посочват, че възстановяването на несъвместимата помощ не може a priori да бъде квалифицирано като разходи за преструктуриране. Относно „собствения принос на получателя“, както той е определен в уведомлението, френските органи обясняват, че става въпрос за банкови заеми.
5.2. Мнения на Франция относно мненията на заинтересованите страни
(31)
Относно мненията на Electrolux Франция подчертава, че мерките за преструктуриране, започнати от Electrolux и други конкуренти, не са имали за цел да облекчат трудно финансово положение, а да засилят позициите на пазара за големите електродомакински уреди. Поради това Франция счита, че положението на FagorBrandt е несравнимо с това на неговите конкуренти, които впрочем разполагат със значително по-големи финансови средства поради много по-големите си мащаби.
(32)
Относно мненията във връзка с дългосрочната жизнеспособност на FagorBrandt, формулирани от пожелалото анонимност дружество, френските органи подчертават, че на първо място FagorBrandt е предприело мерки, имащи за цел „на първо време да спрат загубите и да увеличат печалбата, за да може предприятието след време да подобри позицията си на пазара, по-специално като развива […]“.
(33)
Относно твърдението, че помощта не е сведена до минимум, тъй като FagorBrandt е можело да бъде финансирано от своите акционери, френските органи подчертават, че MCC не е холдинг, а кооперативно движение. В това кооперативно движение всяко дружество, включително Fagor или банка Caja Laboral, е независимо и решенията му се определят от неговите служители-кооператори, които са собствениците. FagorBrandt не може следователно да разчита на финансова помощ от Fagor, която е ограничена от сегашните възможности на Fagor. Придобиването на FagorBrandt намали полето за финансови маневри на Fagor и Fagor не може днес да задели средства над определена граница.
(34)
Трето, в отговор на предвижданите неблагоприятни ефекти върху конкуренцията френските органи откриват противоречия в мненията на заинтересованата страна, запазила анонимност. От една страна, тя твърди, че помощта ще повлияе на условията на конкуренция на европейския пазар. От друга страна, тя твърди, че FagorBrandt е твърде малко в сравнение с големите дружества, което застрашава неговата жизнеспособност. Освен това по отношение на липсата на компенсаторни мерки френските органи напомнят, че те вече са приложили валидни компенсаторни мерки и че предлагат да въведат нови такива.
(35)
Четвърто, в отговор на твърденията, основаващи се на предоставена по-рано неправомерна помощ от Франция и Италия, Франция напомня, че тази неправомерна помощ е била насочена не към програма за преструктуриране на дружеството, а към система, имаща за цел да насърчи запазването на заетостта на територията. От друга страна, Франция, на базата на информация, предоставена на 17 декември 2007 г. от FagorBrandt на Комисията, подчертава, че няма реална връзка между размера на отпуснатата помощ (около 20 млн. EUR нетна помощ след данъчно облагане) и размера на несъвместимата помощ (около 27,3 млн. EUR след начисляване на лихви). Освен това разходите за преструктуриране са оценени на 62,5 млн. EUR, т.е. определено повече от размера на поисканата помощ за преструктуриране. Накрая те напомнят за взаимозаменяемия характер на разходите.
(36)
Що се отнася до мненията, представени на Комисията от FagorBrandt, френските органи посочват, че те могат само да изразят съгласието си с тези обяснителни елементи, още повече че те допълват собствените им мнения.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
6.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(37)
Комисията смята, че мярката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тя е под формата на субсидия от френското правителство и следователно е финансирана чрез държавни ресурси и се окачествява като държавна. Мярката е насочена единствено към FagorBrandt и поради това е избирателна. Субсидията облагодетелства FagorBrandt, като му осигурява допълнителни ресурси, така че дружеството избягва спирането на своята дейност. Тази мярка заплашва да наруши конкуренцията между производителите на големи електродомакински уреди. И накрая, пазарът на големи електродомакински уреди се характеризира със съществен търговски обмен между държавите членки. Следователно Комисията заключава, че мярката, предмет на уведомление, представлява държавна помощ. Франция не оспорва това заключение.
6.2. Правно основание на оценката
6.2.1. Правно основание на съвместимостта на помощта
(38)
Член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС предвижда дерогации от общата несъвместимост, предвидена в параграф 1 на същия член. Дерогациите, предвидени в член 107, параграф 2 от ДФЕС, очевидно не са приложими в конкретния случай.
(39)
Що се отнася до дерогациите, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, Комисията отбелязва, че тъй като целта на помощта не е регионална и дерогацията по буква б) на посочения параграф очевидно не е приложима, то се прилага само дерогацията, предвидена в буква в). Тя предвижда одобряване на държавната помощ, предназначена за насърчаване развитието на някои икономически дейности, когато те не променят условията на търговията до степен, която противоречи на общия интерес. В този контекст е безспорно, че помощта е била предоставена с цел да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на дружество в затруднение. Комисията е посочила как тя оценява съвместимостта на такава помощ в насоките относно помощите за преструктуриране. Ето защо именно те ще послужат като правно основание за оценката. Комисията счита, че в конкретния случай не може да се приложи друга рамка на Общността. Франция впрочем не се е позовала на друга дерогация от ДФЕС. Освен това никоя от заинтересованите страни не е критикувала избора на това правно основание, което беше вече обявено в решението за откриване на процедурата.
6.2.2. Временна рамка на анализа
(40)
В съответствие с практиката на Съда (14) Комисията трябва, след отмяната на някое от нейните решения, да основе своя нов анализ единствено на информацията, с която е разполагала към момента на приемане на отмененото решение, т.е. в този случай към 21 октомври 2008 г.
(41)
Последващите събития, които евентуално са настъпили след 21 октомври 2008 г., не трябва да бъдат взети под внимание. Измененията или развитието на пазара или на положението, в което се намира получателят на помощта, трябва да бъдат премахнати от анализа. По същия начин Комисията не взема предвид периода на изпълнение на плана за преструктуриране след месец октомври 2008 г. (15)
(42)
Освен това Комисията няма задължение отново да открие делото, нито дори да го допълни с нови технически експертизи (16). Отмяната на акта поставя край на административната процедура, която съдържа няколко етапа, но това не води непременно до отмяна на цялата процедура. Когато, както в този случай, въпреки предприетите действия по разследването, позволяващи изчерпателен анализ на съвместимостта на помощта, извършеният от Комисията анализ се окаже непълен и по този начин доведе до незаконосъобразност на решението, процедурата за замяна на това решение може да бъде започната въз основа на вече осъществените действия по разследване (17).
(43)
Освен това, тъй като Комисията трябва да основе своя нов анализ единствено на информацията, с която е разполагала през октомври 2008 г., т.е. информация, за която френските органи и FagorBrandt вече са изразили позиция, не е нужно отново да се прави допитване за техните становища (18). И накрая, правото на трети заинтересовани страни да представят своите забележки е било спазено чрез публикуване в Официален вестник на решението за откриване на процедурата (19) и нито една разпоредба от Регламент № 659/1999 не изисква да им се предложи отново тази възможност, когато първоначалният план за преструктуриране се изменя по време на разследването (20).
(44)
Затова настоящото решение се основава единствено на елементите, налични към 21 октомври 2008 г.
6.3. Допустимост на дружеството за помощ за преструктуриране
(45)
За да получи помощ за преструктуриране, дружеството трябва преди всичко да може да бъде счетено за дружество в затруднение, както е определено в раздел 2.1 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(46)
В точка 24 от решението за откриване на процедурата Комисията посочва, че дружеството е, както изглежда, в затруднение по смисъла на точка 11 от насоките относно помощите за преструктуриране. В точка 27 от решението за откриване на процедурата Комисията посочва също, че в съответствие с точка 13 от насоките относно помощите за преструктуриране затрудненията на дружеството са станали прекалено големи, за да могат да бъдат финансирани от испанския акционер. За разлика от тази предварителна оценка конкурентът, запазил анонимност, счита, че FagorBrandt би могъл д получи от Fagor и MCC финансовата помощ, необходима за справяне с тези затруднения. Трябва следователно да се направи анализ дали предварителната оценка, направена в решението за откриване на процедурата, трябва да бъде променена. Комисията отбелязва, че конкурентът основава своето твърдение на статия от пресата (21), според която Fagor може лесно да намери необходимите средства от финансовите пазари. Комисията обаче отбелязва, че тази статия е от месец април 2005 г. и че финансовото положение на Fagor се е влошило силно впоследствие. Френските органи напомнят в тази връзка, че финансовите задължения на Fagor (извън финансирането на задълженията на FagorBrandt) са се утроили през 2005 г., по-специално след придобиване на дялове на FagorBrandt и крупни индустриални инвестиции във Fagor. Освен това Fagor е внесъл 26,9 млн. EUR капитал във FagorBrandt през 2006 г. Всички тези елементи са почти изчерпали кредитоспособността на кооперативното дружество, чиито коефициенти на задлъжнялост далеч са надхвърлили общоприетите граници.
(47)
Освен това френските органи обясниха, че Fagor, който е единствен акционер на групата FagorBrandt, е кооперативно дружество на служители-съдружници по испанското право. Неговият капитал се разпределя между приблизително 3 500 членове, които са само служители-съдружници, като никой от тях не може да притежава повече от 25 % от капитала на кооператива.
(48)
Поради тази юридическа форма Fagor не може да увеличава капитала си чрез публично предлагане на трети страни. Кооперативното дружество може да увеличава капитала си, единствено като се обръща към собствените си членове, чийто финансов капацитет е ограничен до личните им спестявания. Единствената възможност, с която дружеството разполага, за да финансира своето развитие, е да вземе заеми от банки или да емитира облигации.
(49)
Що се отнася до MCC, това е групировка от кооперативни дружества, към която принадлежи Fagor. В рамките на тази групировка всяко кооперативно дружество запазва своята юридическа и финансова самостоятелност. С други думи, не съществува капиталова връзка между Fagor и MCC. Следователно MCC не е холдинг, а кооперативно движение. Всяко кооперативно дружество, принадлежащо към тази групировка, като Fagor или банка Caja Laboral, е независимо и решенията му се определят от неговите служители-кооператори, които са собствениците. Затова отношенията между MCC и нейните членове не могат да се използват както тези в традиционните капиталови групи.
(50)
Следователно поради своята юридическа форма MCC не е можела да мобилизира средства като акционерно дружество и не може да се смята за компания майка по смисъла на точка 13 от насоките относно помощите за преструктуриране. Така дружеството FagorBrandt е можело да разчита само на подкрепата на своята компания майка Fagor в рамките на нейния капацитет за подпомагане.
(51)
Комисията следователно счита, че няма причина да се преразглежда оценката, направена в решението за откриване на процедурата, относно допустимостта на дружеството въз основа на точки 11 и 13 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(52)
Що се отнася до допустимостта на дружеството на базата на изискванията, определени в раздел 2.1 от насоките относно помощите за преструктуриране, решението за откриване на процедурата повдига едно-единствено съмнение, а именно за възможното заобикаляне на забраната на помощ за преструктуриране за новосъздадени дружества (вж. раздел 3 „Причини, довели до откриване на процедура“).
(53)
Комисията анализира финансовото положение на дружеството, което е обобщено в таблица 1 по-долу. Ясно се вижда, че през първите три години след създаването си дружеството, дори ако е възстановило помощта по член 44е, не е отговаряло на критериите, посочени в точки 10 и 11 от насоките относно помощите за преструктуриране, за да бъде считано за дружество в затруднение. Що се отнася до точка 10 от насоките относно помощите за преструктуриране, изглежда, че дори ако дружеството беше възстановило помощта от 22,5 млн. EUR още през 2004 г. (т.е. през месеците, последвали окончателното отрицателно решение на Комисията), то нямаше още да загуби половината от собствения си капитал през 2004 г. Що се отнася до точка 11 от насоките относно помощите за преструктуриране, дори ако дружеството беше възстановило помощта от 22,5 млн. EUR още през 2004 г., то щеше да има само една губеща година (2004 г.), което е недостатъчно, за да бъде счетено за дружество в затруднение въз основа на тази точка. Трябва следователно да се отбележи, че финансовите затруднения на група FagorBrandt са се увеличили след 2005 г. дотолкова, че дружеството може да бъде считано за дружество в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране (т.е. като дружество, което „без външна намеса от страна на публичните органи“ е обречено „почти сигурно да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време“) без съмнение от следващата година (като се вземе предвид задължението за възстановяване на помощта по член 44е) и със сигурност през 2007 г.
Таблица 1
млн. EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Оборот
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Брутна печалба
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Нетен резултат
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Собствен капитал
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Комисията подчерта също така, че през първото тримесечие на 2005 г. група Fagor е взела решение да закупи 90 % от акциите на дружеството на стойност от [150-200] млн. EUR. Това показва, че пазарът не е считал, че дружеството е в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране, т.е. дружество, което без външна намеса от страна на публичните власти е обречено почти сигурно да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време.
(55)
На базата на гореизложеното Комисията счита, че дружеството, основано през януари 2002 г., не е можело да се разглежда като дружество в затруднение през първите години на своето съществуване, дори ако беше възстановило незабавно помощта по член 44е. Ето защо тя счита, че фактът, че през януари 2005 г. Франция още не си е била възстановила помощта по член 44е, т.е. три годни след създаването на FagorBrandt, не е довел до изкуственото поддържане на живота на дружество, което иначе би отпаднало от пазара. Комисията счита също така, че през този период дружеството не е имало причина да иска помощ за преструктуриране. Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че фактът, че през януари 2005 г. Франция още не си е била възстановила помощта по член 44е, не представлява заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на дружества, които са новосъздадени по смисъла на точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(56)
В заключение съмненията относно допустимостта на дружеството са разсеяни и Комисията счита, че са изпълнени изискванията, предвидени в раздел 2.1 на насоките относно помощите за преструктуриране.
6.4. Разпоредби относно неправомерни и несъвместими предишни помощи
6.4.1. Помощта, предоставена от Франция
(57)
Съгласно член 23 от насоките относно помощите за преструктуриране и поради факта, че помощта, предмет на уведомлението, служи, както изглежда, главно за финансиране на възстановяването на помощта по член 44е, в точка 30 от решението за откриване на процедурата Комисията изразява съмнения, че помощта, предмет на уведомлението, представлява заобикаляне на задължението за възстановяване и го обезсмисля, като го лишава и благоприятния му ефект.
(58)
В своята оценка по този въпрос Комисията взе предвид следните елементи.
(59)
Първо, съгласно съдебната практика възстановяването на несъвместима помощ с лихвите дава възможност да се възстанови положението такова, каквото е било преди отпускането на помощта, и по този начин се избягва причиненото от помощта нарушаване на конкуренцията. Поради това в настоящия случай възстановяването на помощта по член 44е с лихвите - което е условие за изплащането на новата помощ - се очаква да възстанови положението преди нейното отпускане.
(60)
Второ, дружеството е допустимо за помощ за преструктуриране. Всъщност, на първо място, финансовите затруднения на дружеството не са произтичали главно от възстановяването на несъвместимата помощ. Те произтичат от други източници, които да причината за загубите, понасяни от 2004 г. (вж. таблица 1). Бъдещото възстановяване на несъвместимата помощ само ще утежни тези затруднения до такава степен, че дружеството няма да може вече да се справи с тях без държавна помощ. Второ, задействан е план за преструктуриране на дейностите, разходите за който възлизат на 62,5 млн. EUR. Това показва, че оперативното преструктуриране, необходимо за възстановяване на рентабилността на дейностите, е свързано с много големи разходи, надхвърлящи тези за възстановяване на помощта по член 44е, които възлизат на 22,5 млн. EUR без лихвите. Тези елементи показват, че FagorBrandt е дружество в затруднение, чието съществуване е изложено на риск. То следователно може, както всяко дружество в подобно положение, да получи помощ за преструктуриране, ако отговаря на останалите изисквания, предвидени в насоките относно помощите за преструктуриране.
(61)
Трето, в своето решение от 1991 г. по дело Deggendorf (22), като отбелязва, че „Неправомерно предоставената помощ, която Deggendorf отказва да възстанови от 1986 г., и новата помощ (…) ще имат като кумулативен ефект даването на прекомерно голямо и незаслужено предимство на това дружество, което ще промени търговските условия по начин, който е против общия интерес“, Комисията разгледа новата помощ, съвместима при условие че „властите (…) се задължават да преустановят изплащането на помощта на дружество Deggendorf, докато не са започнали процедурата по възстановяване на несъвместимата помощ (…)“. В своето решение от 15 май 1997 г. (23) Съдът на ЕС одобри следвания от Комисията подход. Оттогава Комисията е приела редица решения, в които следва същия подход, а именно да приеме новата помощ за съвместима, налагайки същевременно забрана на нейното изплащане, докато не бъде възстановена неправомерната помощ (24). Комисията отбелязва, че в настоящия случай от момента, в който новата помощ отговаря на условията, предвидени в насоките относно помощите за преструктуриране, нищо, както изглежда, не се противопоставя на прилагането на подхода, използван по делото Deggendorf, а именно да се счита новата помощ за съвместима, при условие че нейното изплащане бъде преустановено до възстановяването на помощта по член 44е.
(62)
Въз основа на горните съображения съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(63)
В този контекст Комисията желае да внесе следното уточнение. Точка 23 от насоките относно помощите за преструктуриране задължава Комисията при проучването на всяка помощ за преструктуриране „да вземе предвид, първо, кумулативния ефект от новата и старата помощ и второ - фактът, че старата помощ не е била възстановена“. Както е посочено в бележка под линия 14 от насоките относно помощите за преструктуриране, тази разпоредба се основава от споменатото по-горе решение Deggendorf (25). В настоящия случай Франция се е ангажирала да възстанови помощта по член 44е, преди да премине към изплащането на новата помощ. В настоящото решение Комисията е длъжна, в съответствие със съдебна практика Deggendorf, да превърне този ангажимент в условие за съвместимост на помощта, предмет на уведомлението. Така тя ще гарантира, че няма кумулация на старата помощ с новата и че старата помощ ще бъде възстановена.
6.4.2. Неправомерната италианска помощ
(64)
Към 21 октомври 2008 г. Brandt Italia, италианският филиал на FagorBrandt, продължава да дължи една част от помощта, предоставена от италианските органи. В решението си от 30 март 2004 г. (26) Комисията обяви тази помощ за несъвместима.
(65)
В този случай, както бе припомнено в съображение 60, съдебната практика по делото Deggendorf (27) потвърждава, че Комисията не превишава своите права за оценка, когато налага възстановяването на предишната помощ като предварително условие за изплащането на новата помощ. Ако предположим, че Комисията определя условие за предоставянето на планираната помощ, а именно предварителното възстановяване на една или повече предишни помощи, тя не е длъжна да анализира кумулативния ефект върху конкуренцията от тези помощи, тъй като това условие позволява да се избегне натрупването на допълнително предимство от планираната помощ към вече съществуващото предимство от предишните помощи (28).
(66)
Така в практиката на своите решения Комисията пристъпва по-скоро към възстановяване на несъвместимите помощи преди изплащане на новите помощи (29), вместо към прилагане на точка 23 от насоките относно помощите за преструктуриране, която ѝ позволява да вземе под внимание кумулативния ефект от неправомерната помощ и новата помощ.
(67)
Въпреки това поради особените обстоятелства на настоящия случай Комисията възнамерява да приложи точка 23 от насоките. Действително Комисията трябва в случая да приеме ново решение след отмяната от страна на Съда на нейното решение от 21 октомври 2008 г. Поради това Комисията не може да вземе под внимание информацията, с която не е разполагала към датата на първото решение. Следователно Комисията не може да вземе предвид новите ангажименти на държавата членка, нито условията на възстановяване на неправомерните помощи, които са след тази дата.
(68)
Затова, както се изисква в решението на Съда от 14 февруари 2012 г. (30), Комисията трябва да проучи кумулативния ефект върху конкуренцията от италианската помощ и от помощта за възстановяване, предмет на уведомление.
(69)
Въпреки това първо трябва да се определи размерът на италианската помощ, който е трябвало да бъде взет под внимание към 21 октомври 2008 г.
(70)
FagorBrandt смята, че възстановяването на италианската помощ за сметка на Brandt Italia вероятно е под 200 000 EUR.
(71)
Действително през 2003 г. FagorBrandt пристъпи към придобиването с посредничеството на своя филиал Brandt Italia на завода Verolanuova и неговите активи от предприятие Ocean, което беше в процедура по несъстоятелност. Цената, предложена от Brandt Italia за съответните активи, възлизаше на 10 млн. EUR.
(72)
Тази сума бе сметната за недостатъчна от съдебните администратори на предприятие Ocean и италианските органи пожелаха да пристъпят към предприемане на мерките, произтичащи от режимите „Mobilita“ и „Cassa Integrazione“, които са обявени за съвместими с приложимото европейско право. Те предвиждаха по-конкретно, че предприятията, които наемат безработни, ще могат да се възползват от освобождаване от социалноосигурителни вноски. Целта на тези мерки беше да се увеличи покупната цена на съответните активи пропорционално на печалбата на получателя.
(73)
Италианските органи обнародваха указ от 14 февруари 2003 г., с който се предвижда купувачът на активите на всяко предприятие в несъстоятелност, което има над 1 000 служители, да се ползва от освобождаване от социалноосигурително вноски и от допълнителни вноски за всеки новоназначен служител. Операцията от 7 март 2003 г. по придобиване на дейността за производство на електродомакински уреди на Océan SpA от страна на Brandt Italia отговаряше на критериите за допустимост по този режим по силата на посочения указ. Ето защо размерът на тези облекчения, изчислени на 8,5 млн. EUR, повиши покупната цена, предложена от Brandt Italia, която достигна 18,5 млн. EUR.
(74)
В своето решение от 30 март 2004 г. (31) Комисията счете, че указът от 14 февруари 2003 г., превърнат в закон на 17 април 2003 г., представлява неправомерна и несъвместима схема за помощи. Веднага след като научи за това решение на Комисията, на 5 юли 2004 г. на Brandt Italia беше наложена мярка от търговския съд в Brescia за запор върху последната част от плащането на покупната цена (5,7 млн. EUR) и предприятието се обърна към органите по процедурата на предприятие Ocean с цел да си възстанови надвнесената сума. Действително Brandt Italia смяташе, че италианската държава трябва да пристъпи към възстановяване на неправомерната помощ от нейния реален бенефициер.
(75)
Следователно дори ако получателят на въпросната помощ по схемата, която е забранена от Комисията, е Brandt Italia (дружество, което действително се е ползвало от освобождаване), FagorBrandt счита, че крайната полза от тази помощ е била почти изцяло прехвърлена към кредиторите, записани от съдебните администратори на дружеството Ocean, посредством увеличение на изкупната цена на активите (8,5 млн. EUR увеличение на цената спрямо 8 624 283 EUR действително предоставено облекчение). Следователно френските органи смятат, че салдото за сметка на Brandt Italia/FagorBrandt ще бъде 124 283 EUR - сума, към която следва да се добавят лихви.
(76)
Италианските органи обаче предоставиха на Комисията информация, която опровергава този аргумент.
(77)
На 13 май 2008 г. италианските органи изпратиха на Комисията на две решения на съда в Brescia. Те се отнасят до спора между Националния институт за социално осигуряване (INPS) и Brandt Italia във връзка с определянето на размера на помощта, а именно освобождаването от социалноосигурителни вноски, от което се е възползвало Brandt Italia.
(78)
С първото решение от 1 февруари 2008 г. се прекратява нареждане за събиране на вземания, издадено от INPS срещу Brandt Italia на 18 декември 2007 г. INPS обжалва това решение. На 29 април 2008 г. Апелативният съд отменя прекратяването на нареждането за събиране на вземания.
(79)
Трето решение от 8 юли 2008 г., предадено на Комисията на 20 октомври 2008 г., дава право по същество на INPS по отношение на това, че Brandt Italia е осъдено да възстанови изцяло помощта. Това решение беше съобщено на Brandt Italia на 15 септември 2008 г.
(80)
С оглед на тази информация Комисията следва да установи размера на помощта, която ще бъде възстановена от Brandt Italia/FagorBrandt, която е можело да бъде изчислена в рамките на разумното към 21 октомври 2008 г. За тази цел Комисията отбелязва, че с решението на съда в Brescia от 8 юли 2008 г. Brandt Italia се осъжда да върне 8 890 878,02 EUR.
(81)
Въпреки това Комисията счита, че от тази сума трябва да се извади сумата за синдика, т.е. 5,7 млн. EUR. Brandt Italia не е разполагало с тази сума, която е била запорирана като предпазна мярка след решението на търговския съд в Brescia от 5 юли 2004 г. Това решение се дължи на решението, прието от Комисията на 30 март 2004 г., и посочената сума е запорирана в очакване на необходимостта от възстановяване на средствата. Така на 21 октомври 2008 г. е можело да се предполага, че тази сума ще бъде използвана за възстановяване на част от въпросната помощ. Това заключение се потвърждава от факта, че:
-
в параграф 18 от решението на Комисията от 30 март 2004 г. се уточнява, че както купувачите на дружествата в затруднение, така и самите дружества са можели да се възползват от забранената схема за помощи. С други думи, очаквало се е, че поне част от възстановяването ще бъде за сметка на дружеството Ocean;
-
в решението на съда в Brescia от 8 юли 2008 г. се споменава за съществуването на тази запорирана сума по сметка на синдика и се приема за „очевидно“, че тази сума може да послужи за частично връщане на сумата на INPS.
(82)
Следователно, като се вземат предвид факторите, посочени в съображения 76-81, Комисията счита, че окончателният размер на италианската помощ, която трябва да бъде взета под внимание за целите на настоящия анализ, възлиза на 3 190 878,02 EUR, към които трябва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г.
(83)
Що се отнася до лихвите, Комисията счита, че датата, която трябва да се вземе предвид при определяне на размера им, не е датата на действителното възстановяване на помощта, а тази на отмененото решение, тъй като в този случай Комисията анализира съвместимостта на френската помощ към 21 октомври 2008 г. Така на 21 октомври 2008 г. френската помощ се комбинира с италианската помощ, включително лихвите до тази дата. Комисията трябва да вземе предвид комбинацията от тези елементи, без да добавя лихвите до датата на действителното възстановяване.
(84)
Освен това предоставеното предимство от лихвите между 21 октомври 2008 г. и датата на действителното възстановяване ще бъде премахнато от самото възстановяване, в което естествено лихвите трябва да бъдат включени.
(85)
Следователно FagorBrandt е разполагало със сума от 3 190 878,02 EUR (плюс лихвите) освен сумата от 31 млн. EUR като помощ, предоставена от френските органи. Това предимство има въздействие върху конкуренцията: дружеството е разполагало с допълнителни средства, които не би имало при нормални пазарни условия (т.е. при липсата на италианската помощ, която е несъвместима).
(86)
В съответствие с точка 23 от насоките за преструктуриране и решението на Съда от 14 февруари 2012 г. Комисията възнамерява да разгледа кумулативния ефект на италианската помощ и помощта за преструктуриране в рамките на анализа за съвместимост на помощта за преструктуриране.
(87)
Този анализ на кумулативния ефект води до извършването на двойна проверка от Комисията. От една страна, Комисията трябва да провери дали компенсаторните мерки (вж. съображения 89 и следващи, по-специално 118 и следващи) позволяват да се компенсира точно нарушаването на конкуренцията, извършено поради факта, че FagorBrandt е разполагало с допълнителна ликвидност. От друга страна, Комисията трябва да гарантира, че собственият принос на бенефициера е лишен от подпомагане (вж. съображения 154 и следващи). Действително не може да се изключи, че в собствения принос, планиран от дружеството, се съдържа въпросната сума.
(88)
По повод на тази двойна проверка Комисията е в състояние да наложи нови условия на въпросната държава членка, независимо от евентуалните ѝпредложения (които в случая Комисията не може да взема предвид, ако са направени след 21 октомври 2008 г.). Както се потвърждава в точка 46 от насоките за помощите за преструктуриране, „Комисията може да наложи условия и задължения, които счете за необходими, за да се гарантира, че не се нарушава конкуренцията до степен, противоречаща на общия интерес, в случай че въпросната държава членка не се съгласи да предприеме такива мерки“.
6.5. Избягване на прекомерно нарушаване на конкуренцията
6.5.1. Анализ на необходимостта от компенсаторни мерки
(89)
В точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране се предвижда, че за да бъде помощта за преструктуриране одобрена от Комисията, трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се намалят неблагоприятните ефекти на помощта върху условията на търговия. В противен случай помощта трябва да бъде разглеждана като „противоречаща на общия интерес“ и обявена за несъвместима с общия пазар. Това условие се изразява често пъти в ограничаване на присъствието, което дружеството може да запази на своя или на своите пазари след края на периода на преструктуриране.
(90)
В своето уведомление Франция твърди, че компенсаторните мерки не изглеждат необходими в настоящия случай, по-специално защото помощта няма да доведе до прекомерно нарушаване. В точки 37, 38 и 40 от решението за откриване на процедурата Комисията обяснява накратко защо отхвърля това твърдение.
(91)
В следващите съображения Комисията обяснява по-подробно защо счита, че помощта води до нарушаване и защо е необходимо въвеждането на компенсаторни мерки, противно на твърдението на френските органи.
(92)
Както беше вече казано, FagorBrandt присъства в сектора на производството и търговията чрез мрежи за дистрибуция (за разлика от продажбата на частни лица) на големи електродомакински уреди. Що се отнася до географското измерение на пазара на големи електродомакински уреди, Комисията считаше в миналото, че то е поне на ниво ЕС, по-специално поради липсата на бариери за навлизане на пазара, техническото хармонизиране и сравнително ниските транспортни разходи (32). Данните, предоставени от FagorBrandt и от двамата конкуренти, представили своите мнения, потвърждават, че обхватът на пазара е на ниво ЕС.
(93)
Комисията счита, че помощта за преструктуриране автоматично води до нарушаване на конкуренцията, като помага на получателя да не излезе от пазара, възпрепятствайки по този начин развитието на конкурентните дружества. Тя следователно действа против отпадането на най-неефективните дружества, което е „естествена част от функционирането на пазара“, както е посочено в точка 4 от насоките относно помощите за преструктуриране. Помощта за FagorBrandt, предмет на уведомлението, води следователно до нарушаване на споменатата по-горе конкуренция. Комисията отбелязва все пак, че следните елементи имат тенденция да ограничават неблагоприятните последици от това нарушаване на конкуренцията. Първо, на европейския пазар на големи електродомакински уреди FagorBrandt има пазарен дял, възлизащ на не повече от [0-5] % (33). Второ, на този пазар има четирима конкуренти, чиито пазарни дялове са 10 % или повече (Indesit, Whirlpool, BSH и Electrolux) (34). Поискалият анонимност конкурент признава впрочем, че FagorBrandt е сравнително малък участник на европейския пазар (вж. по-горе съмненията, повдигнати от този конкурент относно възстановяването на жизнеспособността, както и относно малкия размер на дружеството), чийто пазарен дял намалява (35). Трето, размерът на помощта е ограничен в сравнение с европейския годишен оборот на FagorBrandt (помощта представлява по-малко от 4 % от оборота за 2007 г.) и още повече в сравнение с този на четиримата главни участници на пазара, чийто годишен оборот е по-голям от този на FagorBrandt (36).
(94)
Докато в предишното съображение се анализира нарушаването на конкуренцията в резултат на помощта, необходимо е също, както е посочено в точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране (която отразява на свой ред член 107, параграф 3, точка в) от ДФЕС), да се направи анализ на мащаба на „неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия“ между държавите членки. Както беше вече отбелязано в точка 38 от решението за откриване на процедурата, помощта изкривява географското разпределение на икономическите дейности между държавите членки и поради това търговията между тях. FagorBrandt е дружество, повечето производствени дейности и по-голямата част от персонала на което се намират във Франция ([80-100] % от произведените от дружеството обеми са произведени във Франция). Без помощта на френската държава FagorBrandt щеше да отпадне бързо от пазара. От друга страна, продуктите, произведени в производствените единици на FagorBrandt, се конкурират главно с продукти, които конкурентите произвеждат в другите държави членки (37). Поради това отпадането на FagorBrandt би дало на тези европейски конкуренти възможност да увеличат значително своите продажби и оттам - своето производство. Помощта има за резултат поддържането във Франция на производствени дейности, които в противен случай биха били преместени в други държави членки. Тя следователно оказва неблагоприятен ефект върху условията на търговия, като намалява възможностите за износ за Франция на конкурентите, установени в другите държави членки (38). Помощта намалява също възможностите за продажба в страните, където FagorBrandt ще продължи да изнася своите продукти. Предвид обемът на продажбите на FagorBrandt и броят на съответните работни места, тези неблагоприятни ефекти върху условията на търговия не са незначителни.
(95)
Въз основа на анализ на гореизложеното Комисията счита, че са необходими реални (т.е. не незначителни), но все пак ограничени по своя мащаб компенсаторни мерки.
6.5.2. Анализ на въведените вече мерки
(96)
В точка 39 от решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно това дали мерките, предмет на уведомление от френските органи, ще могат да бъдат взети предвид като компенсаторни мерки, тъй като точка 40 от насоките относно мерките за преструктуриране посочва, че „отписването и закриването на дейности, носещи загуби, които при всяко положение ще са необходими за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглеждат като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки.“ Изглежда всички мерки, описани от френските органи, попадат в обхвата на това изключение. В рамките на официалната процедура по разследване Франция повтори, че според нея спирането на производството на фризери с горно зареждане и индивидуални микровълнови фурни, както и продажбата на Brandt Components, представляват три валидни компенсаторни мерки. Поради това Комисията извърши подробен анализ на тези мерки и стигна до следните заключения.
(97)
Относно закриването на завода за производство на фризери с горно зареждане през 2005 г. (производствената площадка в Lesquin) Франция посочи в своето уведомление от 6 август 2007 г., че този завод, „който е произвеждал хоризонтални фризери и винарски изби за цялата група FagorBrandt, е бил достигнал големина …, която не му е позволявала вече да покрива нито променливите, нито постоянните си разходи, което е довело до оперативна загуба от 5,8 млн. EUR през 2004 г.“. Следователно няма съмнение, че в случая става въпрос за закриване на губеща дейност, което е необходимо за възстановяване на жизнеспособността (39), и че при прилагане на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране то не може да бъде взето предвид като компенсаторна мярка.
(98)
Що се отнася до спирането на производството на индивидуални микровълнови фурни на площадката в Aizenay, тук е ставало също въпрос за закриване на губеща дейност, необходимо за възстановяване на жизнеспособността, което впрочем френските органи изрично признаха в представените от тях забележки (40). Нерентабилността на тази дейност не е изненадваща, при положение че индивидуалните микровълнови фурни са един от пазарните сегменти, в които продуктите, идващи от страни с ниски производствени разходи, са навлезли най-много (41). Освен това заводът в Azenay е загубил големи договори за производството на микровълнови фурни за други групи (42). В заключение, въз основа на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране тази мярка няма да бъде взета под внимание като компенсаторна мярка.
(99)
От друга страна, през март 2004 г. дружеството отстъпи своя филиал Brandt Components (завода в Nevers) на австрийската група ATB за сумата от 3 млн. EUR. Ето защо не става въпрос за отписване (43), нито за закриване на дейност. Следователно тази мярка не е изключена от цитираната разпоредба на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране. Отстъпената през март 2004 г. (44) дейност е имала през 2003 г. оборот от 35,4 млн. EUR - съответстващ на 4 % от оборота на дружеството за 2003 г. - и 306 работници и служители - съответстващи на 6 % от работниците и служителите в дружеството. То е взело участие в проектирането, разработването, производството и продажбите на електродвигатели за перални машини. Това прехвърляне е довело следователно до намаляване на присъствието на дружеството на пазара за резервни части за перални машини.
(100)
Последната мярка обаче не може да се смята за валидна компенсаторна мярка. Продажбата на Brandt Components е извършена около три години и половина преди уведомяването за разглежданата помощ. От друга страна, тази мярка не намалява присъствието на FagorBrandt на пазара на големи електродомакински уреди (45), който е главният пазар, на който FagorBrandt запазва присъствието си. Ето защо тази мярка не имала за цел и не е могла да доведе до намаляване на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от предоставянето на планираната помощ.
6.5.3. Допълнителни компенсаторни мерки, предложени от френските органи
(101)
За да отговорят на съмненията, изказани в решението за откриване на процедурата, относно недостатъчността на компенсаторните мерки, предмет на уведомлението, френските органи предлагат да се прекрати продажбата на хладилни уреди и готварски печки Vedette за срок от пет години. Освен това те предлагат или да се спре продажбата на миялни машини Vedette, или марката да бъде преотстъпена […].
(102)
Както беше посочено по-горе, FagorBrandt реализира [50-80] % от продажбите си на френския пазар, където през 2006 г. дружеството е имало пазарен дял [10-20] % по стойност и [10-20] % по обем. Това означава, че ако дружество FagorBrandt беше прекъснало своята дейност, главно конкурентите му на френския пазар щяха да имат полза от това, получавайки възможност да увеличат продажбите си. Следователно именно тези дружества са най-засегнати от оцеляването на FagorBrandt, станало възможно благодарение на помощта. Напротив, продажбите на FagorBrandt на италианския пазар са много ограничени. Като компенсаторна мярка Комисията отдава предпочитание на спирането на продажбите на миялни под марката Vedette пред преотстъпването на марката […], тъй като продуктите от марката Vedette (46) се продават изключително на френския пазар, докато продуктите […] се продават главно […].
(103)
Важно е следователно да се анализира степента на тези допълнителни компенсаторни мерки, за да се установи дали те са достатъчни.
(104)
Продажбите на хладилни уреди (хладилници и фризери) от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [10-20] млн. EUR, т.е. [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(105)
Спирането на продажбите на хладилните уреди за срок от пет години ще даде възможност на конкурентите, работещи на френския пазар, да засилят своите позиции в хладилния сектор. Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt - който държи пазарен дял на стойност […] % - на пазара за хладилници във Франция са Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) и Electrolux ([…] %). На пазара за фризери основните конкуренти на FagorBrandt ([…] %) са Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) и Electrolux ([…] %).
(106)
Продажбите на готварски печки от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [5-10] млн. EUR, или [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(107)
Спирането на продажбите на готварски печки за срок от пет години ще даде следователно възможност на конкурентите да засилят своите позиции на пазара на тези уреди. Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt (който държи пазарен дял на стойност […] %) на пазара за готварски печки във Франция са Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) и Candy ([…] %).
(108)
Продажбите на миялни машини от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [5-10] млн. EUR, или [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(109)
Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt (който държи пазарен дял на стойност […] %) на пазара за миялни машини във Франция са BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) и Electrolux ([…] %). Следователно спирането на продажбите на миялни машини под марката Vedette ще даде възможност на конкурентите да разширят своето присъствие на пазара.
(110)
Накратко, продуктите Vedette, чиито продажби ще бъдат спрени, представляват [0-5] % от годишния оборот на групата (47). Френските органи отбелязват, че това ще наложи съществени корекции в дружеството […].
6.5.4. Заключение относно компенсаторните мерки, предложени от френските органи, и налагането на допълнителна компенсаторна мярка от Комисията
(111)
Предложените компенсаторни мерки са спиране на продажбите за срок от пет години на някои продукти (готварски печки, хладилни уреди и миялни машини) от марката Vedette (48) и преотстъпване на Brandt Components. Става въпрос за съществено намаляване на присъствието на пазара (т.е. не незначително), но в ограничена степен.
(112)
Въпреки това Комисията смята, че компенсаторната мярка относно марката Vedette, предложена от френските органи, е единствената валидна компенсаторна мярка и тя не е достатъчна. Следователно Комисията реши да наложи като условие за съвместимост удължаване с още три години на прекъсването на продажбите на продуктите от марката Vedette. Това означава, че предложената мярка със срок от пет години ще бъде удължена с още три години, т.е. общата продължителност ще бъде осем години.
(113)
Според информацията, с която разполага Комисията към 21 октомври 2008 г., въздействието от тази компенсаторна мярка (КМ) по отношение на загубата на оборот може да се изчисли по два начина чрез таблица 2 по-долу (49).
Таблица 2
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Оборот FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Въздействие от КМ, оптимистична прогноза
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Въздействие от КМ, песимистична прогноза
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Данните в таблица 2 за годините от 2009 до 2012 г. са предоставени от френските органи и FagorBrandt относно въздействието на предложената компенсаторна мярка (за това въздействие вж. също съображение 147 и следващи).
(115)
Първият начин за изчисляване на въздействието на допълнителната компенсаторна мярка, наложена от Комисията, е да се умножи по три дефицитът от предходната година, изчислен от френските органи (т.е. за 2012 г.). При оптимистичен сценарий за предприятието това въздействие е 3 × [40-60] млн. EUR, т.е. [120-180] млн. EUR.
(116)
Втори начин за изчисляване на въздействието на допълнителната компенсаторна мярка е да се екстраполират цифрите от 2013 г. до 2016 г., като се приложи линейно увеличение от [1,5-3] % към цифрите за 2012 г. в съответствие с ръста на оборота, изчислен от дружеството на [1,5-3] % между 2009 г. и 2012 г. Поради причините, посочени в съображение 125 и следващи, тази хипотеза за ръста на оборота действително се смята за разумна с оглед на стратегията на групата и перспективите на пазара. От тази гледна точка при оптимистичен сценарий за дружеството компенсаторната мярка ще лиши FagorBrandt от оборот в размер на [120-180] млн. EUR.
(117)
Предложената компенсаторна мярка изглежда подходяща и достатъчна сама по себе си, за да се намали пропорционално отрицателното въздействие върху конкуренцията, произтичащо от предоставянето на въпросната помощ. При оптимистичен сценарий тя ще лиши дружеството от оборот в размер на [120-180] млн. EUR за периода 2014-2016 г. Този нереализиран оборот ще позволи на конкурентите да увеличат своите продажби. Компенсаторната мярка също ще затрудни дружеството при новото въвеждане на засегнатите продукти Vedette след 8 години отсъствие от пазара (в момента се продават само перални машини с марката Vedette). В действителност, дори ако марката не е напълно изчезнала, разходите за връщането ѝса пропорционални на годините на отсъствие от пазара. Колкото по-дълго марката отсъства от пазара, толкова по-голяма ще бъде загубата на популярност.
(118)
Освен това трябва да се провери дали тази нова компенсаторна мярка позволява да се компенсира и конкурентното предимство, произтичащо от кумулативния ефект на италианската помощ и помощта за преструктуриране. Може да се счита, че към 21 октомври 2008 г. FagorBrandt е разполагало със сума от 3 190 878,02 EUR (около 4 млн. EUR с лихвите), която не е трябвало да получи. Това предимство има въздействие върху конкуренцията: дружеството е разполагало с допълнителни средства. Въпреки това допълнителната компенсаторна мярка води до компенсация на това нарушение на конкуренцията.
(119)
В таблица 3 по-долу е показана нетната загуба (отрицателния свободен паричен поток), свързана с компенсаторната мярка. Цифрите за годините 2009-2012 г. са предоставени на Комисията от френските органи. Цифрите за годините 2013-2016 г. са екстраполация, получена чрез увеличаване с [1,5-3] % на година на цифрите за 2012 г. (50)
Таблица 3
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Краен резултат без КМ
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Въздействие от КМ, оптимистична прогноза
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Въздействие от КМ, песимистична прогноза
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Следователно изглежда, че при оптимистичен сценарий (за дружеството) три допълнителни години лишават FagorBrandt от средства в размер на [10-20] млн. EUR (ако цифрата за 2012 г. се умножи по 3) и [10-20] млн. EUR (ако се сумират екстраполираните цифри). С други думи, налагането на тази нова мярка компенсира до голяма степен предимството от ликвидните средства в размер на около 4 млн. EUR.
(121)
И накрая, фактът, че компенсаторните мерки се простират отвъд края на периода на преструктуриране (31 декември 2012 г.), не ги прави неподходящи. Ако компенсаторните мерки се дължат на предоставянето на помощ за преструктуриране, те не са част от самия процес на преструктуриране, а представляват обезщетение за конкурентите на подпомаганото дружество за компенсиране на вредите за конкуренцията, които може да се наложи да понесат. Техният ефект и тяхната употреба не са застрашени от факта, че те обхващат период, който надхвърля периода на преструктуриране, доколкото те са били въведени поради операция за преструктуриране, улеснена от държавна помощ, и следователно имат за цел и ефект компенсиране на вредите за конкуренцията, произтичащи от помощта.
(122)
Поради това Комисията счита, че тези мерки позволяват да бъдат избегнати прекомерните нарушения на конкуренцията по смисъла на точки 38-40 от насоките относно помощите за преструктуриране.
6.6. Възстановяване на жизнеспособността на дружеството
6.6.1. План за преструктуриране, пазарни перспективи и надеждност на прогнозите, включени в плана за преструктуриране
(123)
Планът за преструктуриране на FagorBrandt, който вече е започнал, предвижда по същество:
-
пренасочване и целево развитие към […];
-
рационализация на политиката на закупуване и […];
-
преустановяване на дейности и закриване на производствени обекти (51);
-
съкращения на персонала (52);
-
мерки, имащи за цел да засилят устойчивостта на дружеството (53).
(124)
След анализ Комисията потвърждава това, което обяви в решението си за откриване на процедурата, т.е. счита, че този план отговаря на изискванията на точки 35-37 от насоките относно помощите за преструктуриране. С други думи, планът за преструктуриране позволява да се възстанови в дългосрочна перспектива жизнеспособността на дружеството.
(125)
Комисията държи обаче да представи по-долу своя анализ и изводи за перспективите за пазара и надеждността на прогнозите, съдържащи се в плана за преструктуриране.
(126)
Комисията направи оценка на прогнозите, произтичащи от плана за преструктуриране, и по-специално по отношение на растежа. Комисията припомня, че само данните, налични през октомври 2008 г., са взети под внимание в настоящото решение.
(127)
Според CECED (54) развитието на европейския пазар по обем между 2005 г. и 2007 г. показва умерен растеж в Западна Европа (с около 2 % годишно) и непрекъснат растеж в Източна Европа (около 7 % годишно). Въпреки това последният процент на растеж е несигурен, тъй като под въздействието на колебанията на икономиката двуцифрен ръст може лесно да се редува с двуцифрен спад.
(128)
Ако в дългосрочен план може да се очаква сближаване на потребителското поведение на Източна Европа с това на Западна Европа, ниската покупателна способност на страните от Източна Европа води до съсредоточаване на търсенето върху продукти от първа необходимост (перална машина или хладилник) и то в нискотарифната част на търговската гама. Тъкмо на тези пазари обаче са навлезли турските и азиатските конкуренти.
(129)
Потенциалните пазари за FagorBrandt са следователно в Западна Европа, тъй като те са с по-висока цена, но и с по-голям обем и са по-малко насочени към продуктите от нискотарифната част на търговската гама, по които FagorBrandt не може вече да бъде конкурентоспособен и които са причина за големия растеж в Източна Европа.
(130)
По-специално, основният пазар на FagorBrandt е френският пазар, където групата реализира [50-80] % от продажбите си, [80-100] % от своите обеми и където работят [80-100] % от работниците и служителите на групата. Според GIFAM (55) пазарът на големи електродомакински уреди във Франция е отбелязал през 2007 г. ръст от 1 % спрямо 2006 г. както по обем, така и по стойност. По-конкретно, пазарът на уредите […], върху които FagorBrandt иска да се съсредоточи, е показал ръст от […] % спрямо 2006 г. по същото време, когато за уредите […] продажбите са намалели с […] %.
(131)
Резултатите по вид продукти показват, че водещите пазари, които се развиват в Европа, и по-специално във Франция, са главно тези на продуктите […]. Ръстът на продуктите […] е значителен, докато хладилните продукти са почти в застой, както се вижда от следната таблица, взета от проучването на GIFAM:
Таблица 4
(132)
Ето защо изборът на FagorBrandt, от една страна, да се съсредоточи върху […] и от друга страна, да развива […], изглежда съобразен с развитието на различните сегменти и продукти.
(133)
Комисията, след като анализира другите основни елементи на плана за преструктуриране, имащи за цел да докажат основателността на прогнозите относно дългосрочната оперативна рентабилност на FagorBrandt, счита, че въпросните прогнози от таблица 5 са реалистични.
Таблица 5
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
Оборот FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Краен резултат
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Поради това останалата част от анализа ще се ограничи до две конкретни съмнения относно реалистичността и достатъчността на плана за преструктуриране, които бяха изказани в решението за откриване на процедурата.
(135)
Първо, Комисията искаше обяснения относно очаквания ръст от 20 % на оборота през 2007 г. Френските органи обясниха, че обхватът на дейност на FagorBrandt е бил променен през 2006 г. поради това, че Fagor е предоставило на FagorBrandt продажбите на марката Fagor на британския и френския пазар, а после и всички френски дейности на Fagor. (56). Годишният оборот от тези дейност се оценява на [50-100] млн. EUR за 2007 г. и бе включен в оборота на FagorBrandt за 2007 г. При запазване на същия географски периметър прогнозният ръст на оборота беше само [5-10] %. По-късно Франция съобщи на Комисията оборота, който е бил действително реализиран през 2007 г. Той възлиза на 903 млн. EUR срещу 779,7 млн. EUR през 2006 г., т.е. ръст от порядъка на 16 % между двете години.
(136)
Второ, Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране не посочва как FagorBrandt възнамерява да се справи с възстановяването на несъвместимата помощ, получена от неговия италиански филиал, поставяйки по този начин под въпрос възстановяването на жизнеспособността на дружеството. Френските органи уточниха, че възстановяването на италианската помощ за сметка на Brandt Italia трябва вероятно да бъде под 200 000 EUR (вж. съображение 70 и следващи). Въпреки това, както бе посочено от Комисията (вж. съображение 75 и следващи), размерът на италианската помощ, която трябва да бъде взета под внимание за целите на настоящото решение, възлиза на 3 190 878,02 EUR, към които трябва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г. Комисията счита обаче, че възстановяването на тази сума, което трябва да се предвиди, не оказва влияние върху възстановяването на жизнеспособността на предприятието, доколкото FagorBrandt трябва да увеличи своя собствен принос с 3 190 878,02 EUR и лихвите (в това отношение вж. съображение 153 и следващи).
(137)
Въз основа на горните съображения Комисията стигна до заключение, че съмненията относно възстановяването на жизнеспособността, повдигнати в решението за откриване на процедурата, са разсеяни.
6.6.2. Съмнения относно жизнеспособността, изказани от една заинтересована страна
(138)
Както беше вече посочено, поискалият анонимност конкурент оспорва, че преструктурирането може да възстанови дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Първо, той счита, че дружеството е трябвало да премести част от производството си към зони с ниски производствени разходи, където да се възползва от икономии от мащаба. Второ, дружеството няма да може да се справи с инвестициите, необходими за усъвършенстване на неговите продукти в индустрия, която изисква ежегодно големи инвестиции в промишлено оборудване, концепция, научни изследвания и развойна дейност. Накрая той подчертава, че дружеството остава твърде малко в сравнение със своите конкуренти. В следващите съображения Комисията ще се постарае да провери дали тези мнения на поискалия анонимност конкурент не поставят под съмнение нейните заключения относно възстановяването на жизнеспособността.
(139)
Относно необходимостта от преместване на част от производството в страни с по-малки производствени разходи Комисията отбелязва, че френските органи са дали точен отговор по тази точка. Те напомнят, че насоченото развитие на FagorBrandt (иновационни продукти с висока добавена стойност), както и това на някои от неговите чисто европейски конкуренти, не се съгласува с преместване на тяхното производство в страни с ниски производствени разходи. […] За основните производители разполагането на производствени единици в страните с ниски производствени разходи отговаря също на желанието им да развиват там продажбите.
(140)
Относно твърденията на поискалия анонимност конкурент във връзка с невъзможността на FagorBrandt да се справи с големите инвестиции, необходими за да остане дружеството конкурентоспособно, и с прекалено малкия му размер в сравнение с основните дружества в бранша, Комисията отбелязва, че самата тя е посочила в точка 8 от решението за откриване на процедурата, че тези елементи са допринесли за затрудненията на дружеството. Тя отбелязва впрочем, че планът за преструктуриране отговаря, както изглежда, на тези предизвикателства. И наистина дружеството възнамерява да се съсредоточи върху […]. Освен това Комисията отбелязва, че някои дружества от сектора, въпреки по-малкия си размер в сравнение с основните производители и голямото си производство в страните от Западна Европа, успяват да останат конкурентоспособни, като се съсредоточават върху определени продукти и сегменти (това са или участници в пазарни ниши, като Miele, Smeg, Liebherr, Teka, или дребни производители с национален обхват, като Candy и Gorenje). От друга страна, Комисията отбелязва, че все по-голямата интеграция на FagorBrandt в групата Fagor допринася също за решаване на проблемите, свързани с неговата големина. Накратко казано, Комисията признава, че повдигнатите от конкурента въпроси представляват предизвикателства за FagorBrandt, но счита, че планът за преструктуриране е в състояние да се справи с тях и дава достатъчно голяма вероятност за възстановяването на жизнеспособността.
(141)
Въз основа на изложеното Комисията счита, че коментарите на поискалия анонимност конкурент не поставят под въпрос нейната оценка, че планът за преструктуриране дава възможност да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на FagorBrandt.
6.6.3. Ефект от компенсаторните мерки за възстановяване на жизнеспособността
(142)
Накрая, отново във връзка с възстановяването на дългосрочна жизнеспособност, Комисията трябва, както се предвижда в последното изречение на точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране, да прецени дали предвидените компенсаторни мерки не застрашават жизнеспособността на дружеството. Както бе анализирано, френските органи предложиха компенсаторни мерки, които не бяха включени във финансовите прогнози, приложени към уведомлението. Комисията счита тези мерки за необходими, следователно те трябва да бъдат изпълнени. Що се отнася до мерките, спирането на продажбите на хладилните и готварските уреди, както и на миялните машини под марката Vedette за срок от пет години, ще доведе до влошаване на финансовите резултати на дружеството, поради което трябва да се гарантира, че тези мерки са поносими за дружеството.
(143)
Според френските органи в таблици 6 и 7 са показани финансовите резултати на дружеството, като се вземе предвид изпълнението на компенсаторните мерки, предложени от френските органи. Таблица 6 описва оптимистичен сценарий, а таблица 7 - песимистичен сценарий.
Таблица 6
Спиране на продажбите на хладилници, печки и миялни с марка Vedette (млн. EUR)
Оптимистичен сценарий
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Оборот
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Брутна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат преди еднократните елементи
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Резултат преди данъци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетен резултат
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Кумулиран поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Таблица 7
Спиране на продажбите на хладилници, печки и миялни с марка Vedette (млн. EUR)
Песимистичен сценарий
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Оборот
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Брутна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат преди еднократните елементи
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Резултат преди данъци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетен резултат
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Кумулиран поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Таблици 6 и 7 се основават на следните хипотези относно загубите на оборот, до които ще доведе изтеглянето на редица типове продукти, продавани под марката Vedette. Такова изтегляне може да доведе до следните ефекти:
а)
спад на продажбите на типа продукти под марката Vedette, които са изтеглени от търговската мрежа;
б)
спад на продажбите на другите типове продукти, продавани под марката Vedette (57) (неблагоприятен ефект върху цялата група продукти от марката Vedette);
в)
спад на продажбите на други марки (неблагоприятен ефект на портфейла върху всички марки на групата FagorBrandt).
(145)
Оптимистичният сценарий взема предвид само ефекти а) и б) от съображение 144 и загубата, дължаща се на спирането на продажбите на един продукт, ще представлява загуба със [70-90] % от оборота на спряната продуктова линия (останалите [10-30] % се компенсират от FagorBrandt чрез увеличаване на продажбите на идентични продукти с марка, различна от Vedette) и с [20-30] % от оборота на другите продукти, продавани под марката Vedette. Песимистичният сценарий взема предвид ефекта, посочен в буква в) от съображение 144, като се предполага очаквана загуба от [110-130] % за спряната продуктова линия (загубата може да засегне не само 100 % от оборота на спряната продуктова линия, но и да повлияе на други продукти и марки освен спрения от продажба продукт) и [20-40] % за другите продукти, продавани под марката Vedette. Френските органи обясняват, че подобна песимистична хипотеза отговаря на положение, в което дружеството вече е било: през 2003 г. то е решило да се откаже от продажбите на микровълнови печки с марката Vedette във Франция, за да съсредоточи всичките си усилия върху марката Brandt, чиито продажби са били особено големи. Това спиране е довело до много неблагоприятен ефект, тъй като не само е бил загубен целият реализиран оборот на марката Vedette, но загубата е засегнала и марката Brandt (общи загуби от двете марки уреди […] за две години, отнесени към първоначалните продажби от […] единици, от които […] с марката Vedette, т.е. загуба от [120-140] % от спрените обеми) (58).
(146)
Въз основа на анализа на данните, включени в двете горни таблици, и на други данни, предоставени от френските органи, Комисията отбелязва, че въпросните компенсаторни мерки ще отслабят дружеството, защото ще причинят влошаване на резултатите на дружеството от 2009 г. - годината на тяхното прилагане. Въпреки това дружеството ще се върне към положителен нетен резултат от 2010 г., който ще се увеличи през следващите години. Поради това Комисията счита, че компенсаторните мерки, предложени от френските органи, макар и отслабващи дружеството, няма да попречат на възстановяването на неговата жизнеспособност.
(147)
Това заключение не се опровергава от налагането на допълнителна компенсаторна мярка от Комисията, а именно необходимостта да се удължи с три години прекъсването на продажбите на съответната марка Vedette.
(148)
Както се вижда от таблица 3, която показва влиянието на допълнителната компенсаторна мярка върху крайния резултат на дружеството, този резултат ще остане положителен през годините 2014-2016 г. с прогнозиран ръст от [1,5-3] %. Следователно се налага същият извод по отношение на компенсаторната мярка, определена от Комисията: макар и отслабваща дружеството, тя няма да попречи на възстановяването на неговата жизнеспособност.
6.7. Свеждане на помощта до минимум: реален принос без помощта
(149)
За да бъде помощта одобрена, необходимо е в съответствие с точки 43-45 от насоките относно помощите за преструктуриране размерът и интензитетът на помощта да бъдат сведени до абсолютния минимум, необходим за преструктуриране в зависимост от финансовите ресурси на дружеството, на неговите акционери или на бизнес групата, към която то принадлежи. Получателите на помощта трябва да направят значителен принос към плана за преструктуриране от своите собствени ресурси, включително чрез продажбата на активи, които не са от жизненоважно значение за оцеляването на дружеството, или чрез външно финансиране, получено при пазарни условия.
(150)
Както е посочено в точка 43 от решението за откриване на процедурата, разходите за преструктурирането, както са описани в уведомлението на френските органи, възлизат на 62,5 млн. EUR. Предприятието възнамерява да внесе 31,5 млн. EUR и да получи помощ в размер на 31 млн. EUR.
млн. EUR
%
Разходи за преструктуриране
62,5
100 %
Финансирани от:
Собствен принос на получателя
4,6
7,4 %
Принос на акционерите
26,9
43 %
Държавна помощ
31
49,6 %
(151)
В точка 44 от решението за откриване на процедурата Комисията изказва две съмнения относно тези данни. От една страна, Комисията иска от френските органи да се обосноват защо не са включили възстановяването на помощта по член 44е в разходите за преструктуриране. От друга страна, Комисията иска обяснение за характера на собствения принос на получателя.
(152)
Френските органи отговориха на второто съмнение, като посочиха, че собственият принос на получателя се състои от банкови заеми, взети от FagorBrandt при пазарни условия. Те уточняват, че дружеството е договорило през 2006 г. банкови заеми в размер на [20-40] млн. EUR, увеличени до [20-40] млн. EUR през 2007 г. (59) Те са обезпечени с […]. Комисията отбелязва, че става въпрос за „външно финансиране, получено при пазарни условия“ съгласно определението в точка 43 от насоките относно помощите за преструктуриране и следователно представлява приемлив принос.
(153)
По отношение на първото съмнение, изказано от Комисията, френските органи посочват, че възстановяването на несъвместима помощ не може да бъде квалифицирано a priori като разходи за преструктуриране (нито като собствен принос на дружеството получател по смисъла на точки 43 и 44 от насоките относно помощите за преструктуриране). Именно по тази причина те не са включили помощта по член 44е в разходите за преструктуриране. Те посочват обаче, че това възстановяване, оценено на около [25-30] млн. EUR (заедно с лихвите), е включено естествено в приложения към уведомлението бизнес план като всеки друг нормален финансов разход. Комисията счита, че е наложително възстановяването да бъде взето предвид в бизнес плана, както е направено в този случай (60).
(154)
Трябва също да се вземе предвид обаче, че към 21 октомври 2008 г. италианската помощ, получена от Brandt Italia, е възлизала на 3 190 878,02 EUR, към която трябва да бъдат добавени и лихвите. Затова не може да се изключи, че в собствения принос, планиран от дружеството, се съдържа тази сума. Следователно собственият принос на получателя спада под изисквания праг от 50 % съгласно точка 44 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(155)
Следователно, за да се гарантира, че собственият принос на дружеството е напълно лишен от подпомагане и представлява най-малко 50 % от разходите за преструктурирането, Комисията налага като условие към настоящото положително решение увеличение на собствения принос със същия размер като италианската помощ, а именно 3 190 878,02 EUR - сума, към която следва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г.
(156)
По-конкретно, собственият принос за разходите за преструктуриране, предложен от FagorBrandt, следва да се увеличи с тази сума (чрез заем, чрез акционерни вноски или други начини) преди края на периода на преструктуриране на предприятието, определен за 31 декември 2012 г. Френските органи трябва да предоставят доказателство за това увеличение в срок от два месеца след изтичане на срока на 31 декември 2012 г.
(157)
Що се отнася до твърдението на конкурента, пожелал анонимност, че помощта не е ограничена до минимум, Комисията потвърждава, че освен проверката на съответствието с формалния критерий за собствен принос над 50 %, тя също е преценила дали помощта е ограничена до стриктния минимум, по-специално въз основа на критериите, посочени в точка 45 от насоките относно помощите за преструктуриране. Комисията смята, че това е така и че размерът на помощта не позволява на дружеството да разполага с „прекомерна ликвидност, която то би могло да използва за агресивни, нарушаващи пазара действия, несвързани с процеса на преструктуриране“.
(158)
Комисията отбелязва по-специално, че след отпускането на помощта и в края на периода на преструктуриране групата ще има все още значителни дългове, като съотношението дълг/собствен капитал ще бъде по-голямо от единица. Затова FagorBrandt ще трябва на първо място да използва получените парични средства за намаляване на степента на задлъжнялост.
6.8. Принцип на еднократност
(159)
В съответствие с точка 72 и следващи от насоките относно помощите за преструктуриране помощта за преструктуриране трябва да се разрешава само веднъж за период от десет години.
(160)
В този случай френската и италианската помощ, които предприятието FagorBrandt е получило, не могат да бъдат определени като помощи за оздравяване и преструктуриране. Действително, в момента на предоставянето на тези помощи съответно през 2002 г. и 2003 г. FagorBrandt не е било в затруднено положение, както бе доказано в съображения 45-56.
(161)
Следователно принципът на еднократност, наложен от насоките относно помощите за преструктуриране, е спазен.
6.9. Цялостно изпълнение на плана
(162)
Планът за преструктуриране на FagorBrandt, включително всички ангажименти на Франция, трябва да бъде изпълнен в своята цялост (61). Комисията иска да бъде осведомена за напредъка по изпълнението на плана, както и за свързаните с него ангажименти.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(163)
Помощта може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, ако всички наложени условия бъдат спазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Франция възнамерява да приведе в действие в полза на дружеството FagorBrandt, възлизаща на 31 млн. EUR, е съвместима с вътрешния пазар при условията, предвидени в член 2.
Член 2
1. Френските органи са длъжни да спрат изплащането на помощта в полза на дружеството FagorBrandt, посочена в член 1 на настоящото решение, до реалното възстановяване от FagorBrandt на несъвместимата помощ, посочена в Решение 2004/343/ЕО на Комисията (62) от 16 декември 2003 г.
2. Планът за преструктуриране на FagorBrandt, представен на Комисията от Франция на 6 август 2007 г., е изпълнен изцяло.
3. Собственият принос за разходите за преструктуриране, предложен от FagorBrandt, в размер на 31,5 млн. EUR трябва да се увеличи с 3 190 878,02 EUR, както и с лихвите по тази сума за периода от предоставянето на италианската помощ на FagorBrandt до 21 октомври 2008 г. Това увеличение трябва да се извърши преди края на периода на преструктуриране на предприятието, определен за 31 декември 2012 г. Френските органи трябва да предоставят доказателство за това увеличение в рамките на два месеца след изтичане на срока на 31 декември 2012 г.
4. FagorBrandt спира продажбата на хладилни уреди, готварски печки и миялни машини с марката Vedette за срок от осем години.
5. За да гарантира спазването на условията, предвидени в параграфи 1-4 от този член, Франция уведомява Комисията чрез ежегодни доклади за напредъка в преструктурирането на FagorBrandt, за възстановяването на несъвместимата помощ, посочена в параграф 1, за изплащането на съвместимата помощ и за прилагането на компенсаторните мерки.
Член 3
Франция уведомява Комисията в срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение за мерките, предприети за неговото спазване.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 25 юли 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
25. juuli 2012,
mis käsitleb prantsusmaa poolt antud riigiabi SA.23839 (C 44/2007) äriühingule FagorBrandt
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5043 all)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2013/283/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (2) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
6. augusti 2007. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile ümberkorraldamisabist kontsernile FagorBrandt.
(2)
10. oktoober 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada seoses kõnealuse abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus.
(3)
Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta.
(4)
Komisjon sai märkused kolmelt huvitatud isikult: kahelt konkurendilt ja abisaajalt. Electrolux esitas märkused 14. detsembri 2007. aasta kirjaga. Pärast kohtumist komisjoni talitustega 20. veebruaril 2008 esitas kõnealune äriühing täiendavad märkused 26. veebruari ja 12. märtsi 2008. aasta kirjadega. Anonüümseks jääda soovinud konkurent esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga (4). FagorBrandt esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 15. jaanuari ja 13. märtsi 2008. aasta kirjadega, andes riigile võimaluse neid kommenteerida, ning sai kommentaarid 15. veebruari 2008. aasta kirjaga ja 18. märtsil 2008 toimunud kohtumisel esitatud dokumendiga (vt põhjendus (5)).
(5)
13. novembri 2007. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa komisjonile märkused menetluse algatamise otsuse kohta. 18. märtsil 2008 toimus kohtumine komisjoni talituste, Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti vahel. Kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 24. aprilli ja 7. mai 2008. aasta kirjadega. Teine kohtumine samade osalejatega toimus 12. juunil 2008. Selle kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 9. juuli 2008. aasta kirjaga. 15. juulil 2008 nõudis komisjon täiendavat teavet, mille Prantsusmaa ametiasutused 16. juulil 2008 ka esitasid.
(6)
21. oktoobril 2008 võttis komisjon äriühingule FagorBrandt antud 31 miljoni euro suuruse ümberkorraldamisabi kohta vastu positiivse tingimusliku otsuse (5) (edaspidi „21. oktoobri 2008. aasta otsus”).
(7)
Üldkohus tühistas otsuse 14. veebruaril 2012 (edaspidi „Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsus”) (6) kahe ilmse hindamisvea tõttu: ühest küljest arvestati põhjendamatute kompensatsioonimeetmetega ning teisest küljest ei analüüsitud Itaalia ametiasutuste poolt minevikus antud siseturuga kokkusobimatu ja veel tagasinõudmata abi (edaspidi „Itaalia abi”) ning heakskiidetud abi poolt konkurentsile avaldatavat kumulatiivset mõju.
(8)
Seetõttu peab komisjon vastu võtma veel ühe lõpliku otsuse. Üldkohtu praktika (7) kohaselt võib komisjon seejuures arvesse võtta vaid talle tollase, 21. oktoobri 2008. aasta seisuga teadaolnud andmeid (vt punkt 6.2.2. Analüüsi ajaraamistik).
2. KIRJELDUS
(9)
Kõnealuse abi puhul on tegemist ümberkorraldamisabiga. Abiks ettenähtud summa on 31 miljonit eurot. Abi andja on Prantsusmaa majandus-, rahandus- ja tööhõiveministeerium. Abi saaja on äriühing FagorBrandt S.A., millel on mitu tootmise ja turustamisega tegelevat tütarettevõtjat.
(10)
Prantsusmaa ametiasutused osutavad, et olemasolevate vahenditega ja riigiabi puudumisel ei suudaks FagorBrandt S.A. oma raskustega toime tulla. 31 miljoni euro suurune otsetoetus lubab Prantsusmaa sõnul katta poole ümberkorraldamiskuludest (8).
(11)
Kontsern FagorBrandt (edaspidi „FagorBrandt”) kuulub kaudselt äriühingule Fagor Electrodomésticos S. Coop (edaspidi „Fagor”), mis on registreeritud Hispaania õiguse alusel. Tulundusühistu Fagor kapital on jagatud umbes 3 500 liikme vahel (liikmestaatusega töötajad), kellest mitte ükski ei või omandada rohkem kui 25 % tulundusühistu kapitalist.
(12)
Fagor kuulub omakorda tulundusühistute rühma nimega Mondragón Corporación Cooperativa (edaspidi „MCC”), mille raames on iga tulundusühistu õiguslikult ja rahaliselt iseseisev. Fagor kuulub MCC tööstusvaldkonna kontserni kodukaupade allüksusesse.
(13)
FagorBrandti käive oli 2007. aastal 903 miljonit eurot. FagorBrandt tegutseb kõikides suurte kodumasinate sektorites, hõlmates kolme olulist tooteperet: pesuseadmed (nõudepesumasinad, pesumasinad, pesukuivatid ja pesumasin-kuivatid), külmutusseadmed (külmutuskapid, sügavkülmutuskirstud ja -kapid) ja toiduvalmistusseadmed (tavalised ahjud, mikrolaineahjud, pliidid, keeduplaadid ja õhupuhastid).
3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(14)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses viie küsimusega: oht, et rikutakse keeldu anda ümberkorraldamisabi vastasutatud äriühingule; oht, et rikutakse kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi; kahtlused äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise suhtes; ebapiisavad kompensatsioonimeetmed; kahtlus, et abi ei piirata vajaliku miinimumini, ja eriti seoses abisaaja panusega.
3.1. Oht, et rikutakse keeldu anda ümberkorraldamisabi vastasutatud äriühingule
(15)
2002. aasta jaanuaris loodud FagorBrandt oli vastavalt ühenduse suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, edaspidi „ümberkorraldamisabi suunised”) (9) punktile 12 vastasutatud äriühing kuni 2005. aasta jaanuarini, seega kolme aasta jooksul pärast asutamist. Seetõttu oli FagorBrandt maksuseadustiku artikli 44f alusel antud maksuvabastuse (edaspidi „artikli 44f kohane abi”) saamise ajal ja detsembris 2003, kui komisjon tunnistas selle abi siseturuga kokkusobimatuks ja nõudis selle tagastamist (10), vastasutatud äriühing. Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 12 kohaselt ei olnud FagorBrandtil seega õigust saada ümberkorraldamisabi. Asjaolu, et ajal, mil äriühing ei olnud enam vastasutatud ja omandas nii õiguse saada ümberkorraldamisabi, ei olnud Prantsusmaa 2003. aasta detsembris siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi veel tagasi nõudnud, võib kujutada endast ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 12 ettenähtud keelu rikkumist.
3.2. Oht, et rikutakse kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi
(16)
Pidades silmas, et teatatud abi eesmärk paistis suuresti olevat artikli 44f kohase abi tagasimaksmine, kahtles komisjon, et teatatud abiga võidakse rikkuda kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi, kaotades nii abi tagasimaksmise mõtte kui ka selle kasuliku mõju.
3.3. Kahtlused seoses äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamisega
(17)
Äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise puhul kahtles komisjon kahes asjaolus. Komisjon täheldas, et 2007. aasta prognoositud käive oli umbes 20 % kõrgem eelneva aasta omast ja soovis teada, millel see prognoos põhineb. Lisaks osutas komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas kavatseb FagorBrandt maksta tagasi Itaalias asuvale tütarettevõtjale antud siseturuga kokkusobimatu abi.
3.4. Ebapiisavad kompensatsioonimeetmed
(18)
Komisjon kahtles ka selles, kas on vastuvõetav, et lisaks ümberkorraldamiskava raames rakendatavatele kompensatsioonimeetmetele ei võeta täiendavaid kompensatsioonimeetmeid. Komisjon tuletas meelde järgmist.
(i)
Ümberkorraldamisabi suunistega (punktid 38-41) kohustatakse suurettevõtte kriteeriumidele vastavaid abisaajaid võtma kompensatsioonimeetmeid.
(ii)
Ilma abita lahkuks FagorBrandt turult. Tema konkurendid on peamiselt Euroopast. FagorBrandti lahkumine võimaldaks Euroopa konkurentidel suurendada müüki ja tootmist märkimisväärselt.
(iii)
Kõiki juba võetud meetmeid ei saa ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeteks.
(iv)
Komisjon rõhutas, et Prantsusmaa osutatud konkurentsijuhtumite Bull (11) ja Euromoteurs (12) läbivaatamise ajal kehtisid suunised, mis ei kohustanud võtma kompensatsioonimeetmeid. Ta tõi esile ka teisi suuri erinevusi nende juhtumite ja kõnealuse juhtumi vahel.
3.5. Kahtlused abisaaja panuse suhtes
(19)
Komisjon kahtles ka selles, kas on täidetud ümberkorraldamisabi suuniste punktides 43 ja 44 sätestatud tingimused. Prantsusmaa ametiasutused ei lisanud artikli 44f kohase abi tagasimaksmist ümberkorraldamiskulude hulka. Peale selle ei selgitanud nad mõningate selliste summade päritolu, mida nimetati abisaaja panuseks.
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
4.1. Electroluxi märkused
(20)
Electrolux osutas, et üleilmse konkurentsi väljakutsetele vastamiseks rakendas ta ulatuslikke ja väga kulukaid ümberkorraldamiskavasid. Konkurentsivõime säilitamiseks pidi ta võtma drastilisi meetmeid, nagu kaheksa tehase sulgemine Lääne-Euroopas. Nende tootmine viidi põhiliselt üle Euroopas juba tegutsevatesse ning Poolas ja Ungaris avatavatesse uutesse tehastesse. Suurem osa suurte kodumasinate sektoris tegutsevatest äriühingutest pidid sarnaseid ümberkorraldamismeetmeid võtma. Seepärast ei ole Electrolux rahul asjaoluga, et FagorBrandt võib saada toetuse, et tulla toime olukorraga, millega ülejäänud ettevõtjad peavad hakkama saama ilma sarnase abita. Abi moonutaks konkurentsi teiste ettevõtjate kahjuks.
4.2. Teise konkurendi märkused
(21)
Kõigepealt leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et kavandatud abi ei võimaldada taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust. Konkurent oli seisukohal, et äriühingu püsimiseks on vaja tootmine põhjalikult ümber korraldada. Kuid konkurent ei usu, et FagorBrandtil oleks vahendeid vajalike investeeringute tegemiseks. Abi ei võimalda FagorBrandtil saavutada toodangumahtu, mida oleks tarvis positsiooni parandamiseks läbirääkimistel suurte turustajatega, kes eelistavad Euroopa Liidu turul suurema osakaaluga tarnijaid.
(22)
Konkurent leiab, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, sest FagorBrandt saaks ümberkorraldamiseks vajalikud vahendid ka aktsionäridelt ja tulundusühistult, millele ta kuulub (nimelt tulundusühistult MCC, kuhu kuulub pank Caja Laboral).
(23)
Konkurent arvab, et abi võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Suurem osa asjaomase sektori ettevõtjaid toodab Euroopas ja neid võib seega pidada Euroopa äriühinguteks. Aasia ja Türgi konkurentidel on märkimisväärne turuosa teatavate toodete puhul. FagorBrandt on suuruselt viies tootja Euroopas ja tal on tugev positsioon Prantsuse, Hispaania ja Poola turgudel. Konkurent on seisukohal, et kompensatsioonimeetmete puudumise tõttu ei saaks komisjon abi siseturuga kokkusobivaks tunnistada.
(24)
Prantsusmaa ja Itaalia antud varasemast ebaseaduslikust abist järeldab konkurent järgmist: FagorBrandti raskused on pidevad, seades kokkuvõttes küsimärgi alla äriühingu elujõulisuse; teatatud abi eesmärk on tõenäoliselt ebaseadusliku abi tagasimaksmine, seega rikutakse tagasimaksmise kohustust.
4.3. FagorBrandti märkused
(25)
FagorBrandti märkused sarnanevad Prantsusmaa ametiasutuste märkustega, mis on esitatud järgnevalt.
5. PRANTSUSMAA KOMMENTAARID
5.1. Prantsusmaa kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta
(26)
Vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu võimaliku rikkumise küsimuses on Prantsusmaa ametiasutused nõus, et FagorBrandti võib pidada ümberkorraldamisabi suuniste punkti 12 alusel vastasutatud äriühinguks kolme aasta jooksul alates selle loomisest. Ametiasutused märgivad siiski, et FagorBrandtile ümberkorraldamisabi andmise küsimus kerkis esile alles 2006. aastal pärast 2004. aastast saadik esinenud raskusi ja arvestades tema rahalise olukorra halvenemist 2005. aastal, seega viiendal tegevusaastal. Äriühingul ei olnud põhjust taotleda ümberkorraldamisabi enne sellise abi saamist õigustava olukorra tekkimist, st 2006. aastal. Seega ei ole kolme aasta põhimõtte rikkumise kahtlus põhjendatud.
(27)
Seoses võimalusega, et teatatud abi kaotab tagasimaksekohustuse mõtte, tuletas Prantsusmaa meelde, et äriühing ei ole raskustes ainuüksi abi tagasimaksmise tõttu. Rahalised raskused said alguse 2004. aastal ja olukord halvenes märkimisväärselt 2005. ja 2006. aastal. Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses järeldas, on äriühing ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses raskustes. Prantsusmaa leiab seetõttu, et äriühingul on õigus saada ümberkorraldamisabi, kui on täidetud ka muud sellise abi saamise tingimused. Küsimus, kas äriühing suudaks tegutseda ka pärast 2007. või 2008. aastat, kui ta ei peaks abi tagasi maksma, ei ole põhjendatud, sest abi tagasimaksmine on kohustuslik alates komisjoni negatiivse otsuse tegemisest 2003. aasta artikli 44f kohase abi kohta. Abi taotlemist põhjendavad kuhjuvad rahalised raskused, mis tulenevad äriühingu poolt juba kantud ümberkorralduskuludest, ümberkorraldamise jätkumisest ja muudest äriühingu kohustuslikest kuludest, sealhulgas abi tagasimaksmine.
(28)
Pikaajalise elujõulisuse taastamise ja menetluse algatamise otsuses püstitatud kahe kahtluse kohta on Prantsusmaa ametiasutused teinud järgmisi märkusi. Käibe 20 % kasv 2007. aastal võrreldes 2006. aastaga tuleneb FagorBrandti tegevusalade muutmisest 2006. aastal. Itaalia tütarettevõtjale antud ebaseadusliku abi (seoses Ocean Spa kodumasinatootmise ülevõtmisega Brandt Italia poolt) tagasimaksmise arvestamata jätmise kohta märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et selle abi tagasimaksmine ei peaks mõjutama äriühingu elujõulisust, võttes arvesse asjaolu, et Brandt Italia poolt lõplikult makstav summa peaks olema väiksem kui 200 000 eurot, kuna ülejäänud summa maksis kinni tootmise müünud ettevõtja.
(29)
Kompensatsioonimeetmete puudumise küsimuses kordas Prantsusmaa, et FagorBrandt juba loovutas 2004. aastal äriühingu Brandt Components (Neversi tehas). FagorBrandt vähendas tootmismahtu, lõpetades sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise. Prantsusmaa ametiasutused tuletasid meelde, et abi kahjustas konkurentsi väga vähe, vähendades nii vajadust kompensatsioonimeetmete järele. FagorBrandtile kuulub alla [0-5] % (13) Euroopa turust, mis on väga vähe võrreldes peamiste turuosalistega. Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et äriühingu osalemine turul võimaldab vältida oligopoli tekkimist. Ametliku uurimismenetluse käigus lubasid Prantsusmaa ametiasutused rakendada täiendavaid kompensatsioonimeetmeid.
(30)
Vastuseks komisjoni kahtlustele, kas abi piirneb vajaliku miinimumiga ja kust pärineb abisaaja panus, esitasid Prantsusmaa ametiasutused järgmised märkused. Abi tagasimaksmise ümberkorraldamiskava kuludest väljajätmise küsimuses osutasid ametiasutused, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist ei saa põhimõtteliselt pidada ümberkorraldamiskuluks. Teatises osutud abisaaja panus tuleneb Prantsusmaa ametiasutuste selgituse kohaselt pangalaenudest.
5.2. Prantsusmaa kommentaarid huvitatud isikute märkuste kohta
(31)
Seoses Electroluxi märkustega rõhutas Prantsusmaa, et Electroluxi ja teiste konkurentide võetud ümberkorraldamismeetmete eesmärk ei ole keerulise majandusolukorra parandamine, vaid positsiooni tugevdamine suurte kodumasinate turul. Prantsusmaa on seisukohal, et FagorBrandti ja tema konkurentide olukord ei ole võrreldav, sest konkurentidel on nende suuruse tõttu palju rohkem rahalisi vahendeid.
(32)
Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkusega FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse kohta rõhutasid Prantsuse ametiasutused kõigepealt seda, et FagorBrandt võttis meetmeid esmajoones kahju vähendamiseks ja kasumimarginaali suurendamiseks, et aja jooksul saavutada parem positsioon turul, eelkõige arendades […].
(33)
Seoses väitega, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, kuna FagorBrandt võiks saada vahendeid aktsionäridelt, rõhutavad Prantsusmaa ametiasutused seda, et MCC ei ole valdusettevõtja, vaid ühistulaadne ühendus. Ühistulaadses ühenduses on iga tulundusühistu, sealhulgas FagorBrandt ja pank Caja Laboral, iseseisev ja sõltub oma liikmestaatusega töötajate, s.t omanike otsustest. FagorBrandt saab seega loota vaid Fagori rahalisele toetusele, arvestades viimase praeguseid võimalusi. FagorBrandti omandamine vähendas Fagori rahavoogude paindlikkust ja seega peab Fagor rahastamisel pidama kinni teatavast ülemmäärast.
(34)
Vastuseks konkurentsi kahjustavale mõjule osutavad Prantsusmaa ametiasutused vastuoludele anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkustes. Konkurent väidab, et abi mõjutas konkurentsi Euroopa turul. Samas tunnistab ta, et FagorBrandt on väga väike võrreldes peamiste turuosalistega ja see ohustab tema elujõulisust. Seoses kompenseerivate meetmete puudumisega tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et nad on juba rakendanud asjakohaseid kompenseerivaid meetmeid ja et kavatsevad rakendada veel uusi selliseid meetmeid.
(35)
Seoses väidetega, et Prantsusmaa ja Itaalia on ka varem andnud äriühingule ebaseaduslikku abi, tuletab Prantsusmaa meelde, et selle ebaseadusliku abi eesmärk ei olnud äriühingu ümberkorraldamine, vaid tööhõive soodustamine riigi territooriumil. Prantsusmaa rõhutab, et vastavalt FagorBrandti poolt 17. detsembril 2007 komisjonile esitatud teabele ei ole antud abi summa (umbes 20 miljonit eurot pärast maksude tasumist) ja siseturuga kokkusobimatu abi summa (umbes 27,3 miljonit eurot koos intressidega) omavahel seotud. Ümberkorraldamiskulusid hinnatakse 62,5 miljonile eurole ja seega on need ilmselgelt suuremad taotletavast ümberkorraldamisabist. Lisaks osutavad nad kulude samaväärsele laadile.
(36)
Seoses FagorBrandti märkustega komisjonile osutavad Prantsusmaa ametiasutused, et nad on nendega nõus, seda enam, et need täiendavad Prantsusmaa ametiasutuste endi märkusi.
6. ABI HINDAMINE
6.1. Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(37)
Komisjon leiab, et meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meedet rakendati Prantsusmaa valitsuse toetusena, rahastati riigi vahenditest ja seega on tegemist riigiabiga. Meede on suunatud vaid äriühingule FagorBrandt ja seetõttu on ta selektiivne. Toetusega soositakse äriühingut FagorBrandt: talle antakse täiendavad vahendid ja lõpetatakse olukord, milles äriühing oleks pidanud tegevuse lõpetama. Nii ähvardab kõnealune meede moonutada suurte kodumasinate tootjate vahelist konkurentsi. Samuti iseloomustab suurte kodumasinate turgu oluline liikmesriikidevaheline kaubandus. Seega leiab komisjon, et teatatud meede kujutab endast riigiabi. Prantsusmaa ei vaidlusta järeldust.
6.2. Hindamise õiguslik alus
6.2.1. Abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise õiguslik alus
(38)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 ja 3 on ette nähtud ette erandid kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud üldisest abi kokkusobimatusest. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 ettenähtud erandeid ei saa ilmselgelt kõnealuse juhtumi suhtes kohaldada.
(39)
Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 ettenähtud eranditega märgib komisjon, et kuna abi eesmärk ei ole piirkondlik ja sama artikli punktis b sätestatud erand ei ole ilmselgelt kohaldatav, saab kohaldada vaid punktis c esitatud erandit. Osutatud punktis on sätestatud riigiabi lubamine teatud majandustegevuse arendamise soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kõnealusel juhul võib öelda, et kogu abi on antud raskustes oleva äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon on seesuguse abi siseturuga kokkusobivuse hindamist selgitanud ümberkorraldamisabi suunistes. Seega on ümberkorraldamisabi suunised hindamise õiguslik alus. Komisjon leiab, et asjaomasel juhul ei saa kohaldada ühtegi teist ühenduse raamistikku. Prantsusmaa ei ole toetunud ühelegi muule ELi toimimise lepingu erandile. Ka ükski huvitatud isik ei vaidlustanud õiguslikku alust, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses.
6.2.2. Analüüsi ajaraamistik
(40)
Üldkohtu praktika (14) kohaselt peab komisjon pärast oma otsuse tühistamist tuginema uue analüüsi tegemisel üksnes teabele, mis tal oli tühistatud otsuse vastuvõtmise ajal, asjaomasel juhul 21. oktoobril 2008.
(41)
Seega ei võeta arvesse pärast 21. oktoobrit 2008 aset leida võinud järgnevaid sündmusi. Turu ning abisaaja olukorra muutused ja arengud tuleb analüüsist kõrvale jätta. Samamoodi ei võta komisjon arvesse ümberkorraldamiskava täitmise perioodi pärast 2008. aasta oktoobrit (15).
(42)
Samuti ei ole komisjon kohustatud algatama asja uurimist uuesti ega isegi täiendama seda uue tehnilise ekspertiisiga (16). Sellise akti tühistamine, millega lõpetatakse mitut etappi hõlmav haldusmenetlus, ei too ilmtingimata kaasa terve menetluse tühistamist. Kui on nii nagu asjaomasel juhul, et uurimismeetmed küll võimaldavad abi kokkusobivust ammendavalt analüüsida, kuid komisjoni analüüs osutub ebatäielikuks ja sellest tulenevalt on otsus õigusvastane, võib asjaomase otsuse juba võetud uurimismeetmete põhjal uuesti teha (17).
(43)
Kuna muu hulgas peab komisjon uue analüüsi tegemisel tuginema üksnes teabele, mis tal oli 2008. aasta oktoobri seisuga ja mille suhtes nii Prantsusmaa ametiasutused kui ka FagorBrandt on juba võtnud seisukoha, ei ole vaja nendega uuesti konsulteerida (18). Ka huvitatud kolmandate isikute õigus esitada märkusi tagati menetluse algatamise otsuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas (19) ja ükski määruse (EÜ) nr 659/1999 säte ei kohusta pakkuma neile seda võimalust uuesti, kui algset ümberkorraldamiskava uurimise käigus muudetakse (20).
(44)
Nii tugineb käesolev otsus üksnes 21. oktoobri 2008. aasta seisuga kättesaadavale teabele.
6.3. Äriühingu õigus saada ümberkorraldamisabi
(45)
Ümberkorraldamisabi saamiseks peab kõigepealt olema tegemist raskustesse sattunud äriühinguga vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste jaotise 2.1 määratlusele.
(46)
Menetluse algatamise otsuse punktis 24 osutas komisjon, et asjaomane äriühing tundub olevat ümberkorraldamisabi suuniste punkti 11 kohaselt raskustes. Menetluse algatamise otsuse punktis 27 osutas komisjon ka sellele, et kooskõlas ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 13 olid äriühingu raskused liiga suured, et Hispaania aktsionär oleks neid rahastada suutnud. Vastupidiselt asjaomasele esialgsele hinnangule leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et FagorBrandt võiks saada raskustega toimetulekuks rahalist toetust Fagorilt ja MCC'lt. Seega tuleb analüüsida, kas menetluse algatamise otsuses esitatud esialgset hinnangut peaks muutma. Komisjon märgib, et konkurendi väite aluseks oli ajaleheartikkel (21), milles osutati, et Fagor võiks raskusteta finantsturgudelt raha saada. Komisjon märgib siiski, et artikkel pärines 2005. aasta aprillist ja et Fagori rahaline olukord oli pärast seda märkimisväärselt halvenenud. Prantsusmaa ametiasutused tuletavad sellega seoses meelde, et Fagori võlad (ilma FagorBrandti võlgu arvestamata) olid 2005. aastal kolmekordistunud, seega pärast FagorBrandti omandamist ja suuri investeeringuid Fagori tootmisse. Lisaks tegi Fagor FagorBrandtile 2006. aastal 26,9 miljoni euro suuruse kapitalisüsti. Kõik see ammendas peagu täielikult tulundusühistu laenuvõtmisvõime, tulundusühistu võlgnevuse tase ületas suures osas üldiselt lubatavat ülemmäära.
(47)
Muu hulgas selgitasid Prantsusmaa ametiasutused, et kontserni FagorBrandt ainuomanik Fagor on liikmestaatusega töötajate tulundusühistu, mille suhtes kohaldatakse Hispaania õigusakte. Tema kapital on jagatud umbes 3 500 liikme vahel, kes on kõik liikmestaatusega töötajad, kellest mitte ükski ei või omandada rohkem kui 25 % tulundusühistu kapitalist.
(48)
Sellise õigusliku vormi tõttu ei saa Fagor kapitali suurendada kolmandatele isikutele suunatud avaliku emissiooni teel. Tulundusühistu saab oma kapitali suurendada üksnes pöördudes oma liikmete poole, kelle rahalised võimalused on piiratud nende isiklike säästudega. Ainus võimalus oma arengu rahastamiseks on võtta pangalaenu või emiteerida võlakirju.
(49)
MCC on tulundusühistute rühm, kuhu Fagor kuulub. Selles rühmas säilitab iga tulundusühistu õigusliku ja rahalise iseseisvuse. Teisisõnu puudub Fagori ja MCC vahel igasugune kapitalisuhe. MCC ei ole seega valdusettevõtja, vaid ühistulaadne ühendus. Kõik sellesse ühistulaadsesse ühendusse kuuluvad tulundusühistud, nagu FagorBrandt ja pank Caja Laboral, on iseseisvad ja sõltuvad oma liikmestaatusega töötajate, s.t omanike otsustest. MCC ja selle liikmete vahelisi suhteid ei tohi seega käsitleda traditsioonilise ärikontserni suhetena.
(50)
Nii ei saanud MCC oma õigusliku vormi tõttu raha saada nagu äriühing, samuti ei saanud teda lugeda emaettevõtjaks ümberkorraldamisabi suuniste punkti 13 mõistes. FagorBrandt sai seega tugineda üksnes oma emaettevõtja Fagor toele viimati nimetatu võimete piires.
(51)
Komisjon leiab, et menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangut seoses äriühingu õigusega saada abi kooskõlas ümberkorraldamisabi suuniste punktidega 11 ja 13 ei ole põhjust läbi vaadata.
(52)
Seoses äriühingu õigusega saada abi vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste jaotises 2.1 kindlaksmääratud tingimustele avaldati menetluse algatamise otsuses kahtlust üksnes ühes küsimuses, nimelt et võidi rikkuda äriühingutele ümberkorraldamisabi andmise keeldu (vt punkt 3 „Menetluse algatamise põhjused”).
(53)
Komisjon analüüsis äriühingu rahalist olukorda, mis on esitatud allpool tabelis 1. On selge, et isegi siis, kui äriühing oleks artikli 44f kohase abi tagasi maksnud, ei oleks ta esimese kolme tegutsemisaasta jooksul vastanud ümberkorraldamisabi suuniste punktides 10 ja 11 ettenähtud kriteeriumidele, mille alusel võib äriühingut pidada raskustes olevaks: ümberkorraldamisabi suuniste punkti 10 alusel on selge, et isegi kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi tagasi 2004. aastal (st komisjoni lõpliku negatiivse otsuse tegemisele järgnenud kuude jooksul), ei oleks ta 2004. aastal kaotanud poolt kapitalist. Isegi siis, kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi 2004. aastal tagasi, oleks ta langenud kahjumisse vaid üheks aastaks (2004), mis ei ole ümberkorraldamisabi suuniste punkti 11 alusel piisav, et pidada teda raskustes olevaks. Seega võib öelda, et FagorBrandti kontserni rahalised raskused on suurenenud alates 2005. aastast, nii et äriühingut võiks pidada raskustes olevaks ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses (st ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama) ilmselt alates 2006. aastast (kui võtta arvesse kohustust maksta tagasi artikli 44f kohane abi) ja kindlasti alates 2007. aastast.
Tabel 1
Miljonites eurodes
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Käive
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Brutomarginaal
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Puhastulu
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Omavahendid
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komisjon märkis ka, et 2005. aasta esimeses kvartalis otsustas Fagori kontsern osta 90 % äriühingu aktsiatest hinnaga [150-200] miljonit eurot. See näitab, et turul ei peetud äriühingut ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses raskustes olevaks, st ei leitud, et ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama.
(55)
Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et 2002. aasta jaanuaris loodud äriühingut ei saa pidada raskustes olevaks esimese kolme tegevusaasta jooksul isegi siis, kui ta oleks artikli 44f kohase abi viivitamata tagasi maksnud. Seepärast leiab komisjon, et asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud 2005. aasta jaanuaris, st kolm aastat pärast FagorBrandti loomist, artikli 44f kohast abi veel tagasi nõudnud, ei mõjunud nii, et see oleks kunstlikult hoidnud tegevuses äriühingut, mis oleks vastasel juhul turult lahkunud. Komisjon leiab ka, et osutatud ajavahemikul ei olnud äriühingul põhjust ümberkorraldamisabi taotleda. Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud 2005. aasta jaanuaris artikli 44f kohast abi veel tagasi nõudnud, ei ole ümberkorraldamisabi suuniste punktis 12 sätestatud vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu rikkumine.
(56)
Kokkuvõttes on kahtlused äriühingu abikõlblikkuse kohta ümber lükatud ning komisjon leiab, et äriühing vastab ümberkorraldamisabi suuniste jaotisega 2.1 ettenähtud tingimustele.
6.4. Olukord seoses varasema ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abiga
6.4.1. Prantsusmaa antud abi
(57)
Vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktile 23 ja arvestades asjaolu, et teatatud abi peamine eesmärk näib olevat rahastada artikli 44f kohase abi tagasimaksmist, tõstatas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 30 kahtluse, et teatatud abiga rikutakse tagasimaksmise kohustust ja muudetakse see mõttetuks.
(58)
Selle küsimuse hindamisel võttis komisjon arvesse järgmisi asjaolusid.
(59)
Esiteks võimaldab abi koos intressidega tagasimaksmine kohtupraktika kohaselt taastada enne abi andmist valitsenud olukorra ja kõrvaldab sellega konkurentsi moonutava mõju. Kõnealusel juhul peaks artikli 44f kohase abi koos intressidega tagasimaksmine uue abi andmise eeltingimusena taastama enne abi andmist valitsenud olukorra.
(60)
Teiseks on ümberkorraldusi teostaval äriühingul õigus saada abi. Äriühingu rahalised raskused ei tulene siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmisest. Need tulenevad muudest allikatest, mis on toonud kaasa kahjumi alates 2004. aastast (vt tabel 1). Abi tagasimaksmine tulevikus suurendab äriühingu raskusi veelgi, nii et ta ei tule enam ilma riigi abita toime. Lisaks on rakendatud tegevuse ümberkorraldamiskava, mille kulud ulatuvad 62,5 miljoni euroni. See näitab, et kasumlikkuse taastamiseks vajaliku tegevuse ümberkorraldamisega kaasnevad märkimisväärsed kulud, mis ületavad artikli 44f kohase abi (mille suurus on 22,5 miljonit eurot intresse arvestamata) tagasimaksmist. Need asjaolud näitavad, et FagorBrandt on raskustes äriühing, kelle püsimajäämine on ohus. FagorBrandt võib seega raskustes oleva äriühinguna saada ümberkorraldamisabi, kui ta vastab muudele ümberkorraldamisabi suunistes sätestatud tingimustele.
(61)
1991. aasta otsuses Deggendorfi juhtumi kohta (22) märkis komisjon, et „Ebaseadusliku abi, mida Deggendorf on keeldunud tagasi maksmast alates 1986. aastast, ja mitu korda uuesti antud abi (…) kumuleerumise tulemusel sai äriühing liigse ja sobimatu eelise, mis mõjutab kaubandust niivõrd, et see on vastuolus ühishuvidega”. Komisjon pidas mitu korda uuesti antud abi siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et „ametiasutused (…) peatavad abi maksmise äriühingule Deggendorf seni, kuni siseturuga kokkusobimatu abi on neile tagasi makstud(…)”.15. mai 1997. aasta otsusega (23) kinnitas Euroopa Kohus komisjoni lähenemisviisi. Sellest peale on komisjon võtnud vastu hulga otsuseid, milles ta on järginud sama lähenemisviisi, see tähendab pidanud uut abi siseturuga kokkusobivaks, kuid nõudnud selle maksmise peatamist kuni ebaseadusliku abi tagasimaksmiseni (24). Komisjon märkis, et kõnealusel juhul ei takista miski Deggendorfi kohtuasjas järgitud lähenemisviisi kohaldamist, kui uus abi vastab ümberkorraldamisabi suunistes sätestatud tingimustele, see tähendab kui komisjon peab uut abi kokkusobivaks tingimusel, et selle maksmine peatatakse kuni artikli 44f kohase abi tagasimaksmiseni.
(62)
Eelnevat silmas pidades on komisjoni kahtlused ümber lükatud.
(63)
Sellega seoses soovib komisjon täpsustada järgmist. Ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 23 kohustatakse komisjoni ümberkorraldamisabi andmise üle otsustamisel võtma „arvesse esiteks vana ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks tõsiasja, et vana abi ei ole tagasi makstud.” Nagu ümberkorraldamisabi suuniste joonealuses märkuses nr 14 osutatud, on selle sätte aluseks Deggendorfi otsus (25). Käesoleva juhtumi puhul on Prantsusmaa kohustunud nõudma enne uue abi välja maksmist nõudma tagasi artikli 44f kohase abi. Käesolevas otsuses peab komisjon Deggendorfi otsust arvesse võttes seadma selle kohustuse teatatud abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise eeltingimuseks. Nii tagatakse, et uus abi ei kumuleeru eelmise abiga ja et eelmine abi makstakse tagasi.
6.4.2. Itaalia antud ebaseaduslik abi
(64)
21. oktoobril 2008 jäi FagorBrandti Itaalia tütarettevõtja Brandt Italia vastutavaks Itaalia ametiasutuste poolt antud abi ühe osa tagasimaksmise eest. Oma 30. märtsi 2004. aasta otsuses (26) tunnistas komisjon kõnealuse abi siseturuga kokkusobimatuks.
(65)
Sellisel juhul, nii nagu on märgitud ka põhjenduses (61), on Deggendorfi kohtuasi (27) kinnituseks, et kui komisjon määrab uue abi andmise eeltingimuseks eelmise abi tagasimaksmise, ei ületa ta oma kaalutlusõiguse piire. Kui komisjon seab kõnealuse abi andmise tingimuseks ühe või mitme varasema abi eelneva tagasimaksmise, ei ole ta kohustatud analüüsima nende abide kumulatiivset mõju konkurentsile, abi tingimuslik lubamine võimaldab vältida olukorda, kus kavandatavast abist tulenev eelis lisandub varem antud abist tulenevale eelisele (28).
(66)
Seega on komisjon seni eelistanud oma otsustuspraktikas pigem lähtekohta, et uue abi maksmise eeltingimus on siseturuga kokkusobimatu abi tagasisaamine (29), ja mitte ümberkorraldamisabi suuniste punkti 23 kohaldamist, mille alusel ebaseadusliku ja uue abi kumulatiivset mõju arvestada.
(67)
Sellest hoolimata kavatseb komisjon käesoleva juhtumi asjaolude tõttu kohaldada suuniste punkti 23. Pärast seda, kui Üldkohus komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsuse tühistas, peab komisjon võtma kõnealuses küsimuses vastu uue otsuse. Seejuures ei tohi komisjon arvesse võtta teavet, mis tal esimese otsuse vastuvõtmise kuupäeval puudus. Nii ei tohi komisjon arvesse võtta liikmesriigi poolt võetud uusi kohustusi ega varasema ebaseadusliku abi tagasimaksmist pärast kõnealust kuupäeva.
(68)
Nagu märgitud ka Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsuses (30), peab komisjon seetõttu analüüsima Itaalia abi ja teatatud ümberkorraldamisabi kumulatiivset mõju konkurentsile.
(69)
Sellest hoolimata tuleb esmalt kindlaks määrata 21. oktoobri 2008. aasta seisuga arvesse võetav Itaalia abi summa.
(70)
FagorBrandti hinnangul peaks Brandt Italia poolt tagasimakstav Itaalia abi summa jääma tõenäoliselt alla 200 000 euro.
(71)
FagorBrandt omandas saneeritavalt äriühingult Ocean 2003. aastal oma tütarettevõtja Brandt Italia kaudu tõepoolest Verolanuova tehase ja selle vara. Brandt Italia poolt asjaomase vara eest pakutud hind oli 10 miljonit eurot.
(72)
Äriühingu Ocean saneerijad pidasid seda summat ebapiisavaks ning Itaalia ametiasutused soovisid kohaldada ülevõtmise suhtes kehtivate Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevate skeemide sätteid: koondatud töötajate mobiilsuse kava mobilita ja koondamiskassat cassa integrazione. Nende sätetega on muu hulgas ette nähtud, et töötuks jäänud töötajaid tööle võtvate äriühingute puhul võib kohaldada sotsiaalmaksuvabastust. Kõnealuste meetmete laiendamise eesmärgiks oli, et kasu, mille ostja meetmest saaks, tõstaks ka asjaomaste varade ostuhinda.
(73)
Nii kuulutasid Itaalia ametiasutused 14. veebruaril 2003. aastal välja dekreetseaduse, millega nähti ette, et iga saneeritava üle tuhande töötajaga äriühingu varade ostja saab iga ülevõetud töötaja puhul sotsiaalmaksuvabastuse ning täiendava toetuse. Kodumasinatootja Océan SpA omandamisel Brandt Italia poolt 7. märtsil 2003. aastal võis kõnealuse dekreetseadusega kehtestatud režiimi kohaldada. Nii suurendati Brandt Italia poolt väljapakutud ostuhinda maksuvabastuste võrra (hinnanguliselt 8,5 miljonit eurot), mille tulemusel kujunes summaks 18,5 miljonit eurot.
(74)
Oma 30. märtsi 2004. aasta otsuses (31) asus komisjon seisukohale, et 14. veebruari 2003. aasta dekreetseadus, mis muudeti 17. aprillil 2003 seaduseks, kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abikava. Pärast kõnealusest komisjoni otsusest teadasaamist taotles Brandt Italia 5. juulil 2004. aastal Brescia kaubanduskohtult soetamishinna viimase osa (5,7 miljoni euro) arestimist samuti pöördus Brandt Italia äriühingu Ocean saneerijate poole, et saada tagasi alusetult ülekantud summa. Brandt Italia asus seisukohale, et Itaalia riik peaks ebaseadusliku abi tagasi nõudma selle tegelikult saajalt.
(75)
Sel põhjusel oli FagorBrandt seisukohal, et isegi kui kõnelusest komisjoni poolt ebaseaduslikuks tunnistatud abist sai kasu Brandt Italia (maksuvabastustest tegelikult kasu saanud äriühing), kanti sellest abist saadud lõplik kasu peaaegu täielikult üle äriühing Ocean saneerijate poolt määratud kreeditoridele, suurendades selleks varade müügihinda (hinda suurendati 8,5 miljonile eurole, kusjuures vastav maksuvabastus hõlmas 8 624 283 eurot). Nii jäid Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et Brandt Italia/FagorBrandti võlg on 124 283 eurot, millele tuleb lisada intressid.
(76)
Itaalia ametiasutused on aga andnud komisjonile infot, mis on sellise arutluskäiguga vastuolus.
(77)
13. mail 2008 edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile kaks Brescia kohtu otsust. Nendes käsitletakse riikliku sotsiaalkindlustusameti (INPS) ja Brandt Italia vaidlust abisumma (st sotsiaalmaksuvabastuse, millest Brandt Italia kasu sai) suuruse kindlaksmääramise üle.
(78)
Esimese, 1. veebruari 2008. aasta otsusega, tühistatakse INPSilt Brandt Italiale adresseeritud tagasinõue 18. detsembrist 2007. INPS kaebas selle otsuse edasi. 29. aprillil 2008 tühistas apellatsioonikohus tagasinõude tühistamise.
(79)
Kolmas otsus pärineb 8. juulist 2008 ja see edastati komisjonile 20. oktoobril 2008. Asjas tehti otsus INPSi kasuks ja Brandt Italia pidi abi täielikult tagasi maksma. Brandt Italiale edastati otsus 15. septembril 2008.
(80)
Komisjon peab seega kõnealuse teabe põhjal kindlaks määrama Brandt Italia/FagorBrandti poolt tagastatava abisumma 21. oktoobri 2008. aasta seisuga. Seejuures võtab komisjon arvesse, et Brescia kohtu 8. juuli 2008. aasta otsuse kohaselt pidi Brandt Italia tagasi maksma 8 890 878,02 eurot.
(81)
Komisjon on aga seisukohal, et sellest summast tuleb lahutada arestitud summa, st 5,7 miljonit eurot. Brandt Italia ei ole saanud seda summat kasutada alates 5. juulist 2004, mil Brescia kaubanduskohus langetas otsuse selle summa ajutise arestimise kohta. Kõnealune kohtuotsus võeti vastu komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse alusel ja summa arestiti ennetava meetmena selle tagasinõudmise vältimiseks. Seega oli võimalik 21. oktoobri 2008. aasta seisuga eeldada, et kõnealune summa oli mõeldud osa kõnealuse abi tagasimaksmiseks. Sellist järeldust toetavad järgmised asjaolud:
-
komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse põhjenduses 18 on täpsustatud, et ebaseaduslikuks tunnistatud abi võivad saada nii raskustes ettevõtete ostjad kui ka raskustes ettevõtjad ise. Teisisõnu oli prognoositav, et vähemalt osa abist nõutakse tagasi äriühingult Ocean;
-
Brescia kohtu 8. juuli 2008. aasta otsuses on osutatud kõnealuse arestitud summa olemasolule arestitud arvel ja peetud „ilmselgeks”, et seda summat võiks kasutada INPSi nõude osaliseks rahuldamiseks.
(82)
Seega võttes arvesse põhjendusi (76) kuni (81), on komisjon seisukohal, et Itaalia abi lõplik summa on käesoleva analüüsi puhul 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse jooksvad intressid kuni 21. oktoobrini 2008.
(83)
Intresside osas on komisjon seisukohal, et nende summa kindlaksmääramise kuupäev ei ole abi tegeliku tagasimaksmise kuupäev, vaid tühistatud otsuse vastuvõtmise kuupäev, kuna antud juhul analüüsib komisjon Prantsusmaa abi kokkusobivust siseturuga kuni 21. oktoobrini 2008. 21. oktoobril 2008 kumuleerus Prantsusmaa abi Itaalia abiga, hõlmates selle kuupäevani ka jooksvat intressi. Nii peab komisjon arvesse võtma nende üksikasjade kumuleerumist, ega saa summale lisada jooksvat intressi tegeliku tagasimaksmise päevani.
(84)
Eelis, mille andis 21. oktoobrist 2008 kuni tagasimaksmise kuupäevani arvestatud jooksev intress, tühistatakse ja kõnealuste intressidena saadud summa tuleb tagasi maksta.
(85)
Lisaks Prantsusmaa ametiasutuste antud 31 miljoni euro suurusele abile sai FagorBrandt seega kasutada 3 190 878,02 euro suurust summat (millele lisanduvad intressid). Sellel eelisel on konkreetne mõju konkurentsile: ettevõtjal oli täiendavaid vahendeid, mida tal ei oleks tavapärastel turutingimustel (st siseturuga kokkusobimatu Itaalia abi puudumise korral) olnud.
(86)
Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 23 ja Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsuse kohaselt kavatseb komisjon Itaalia abi ja ümberkorraldamisabi kumulatiivset mõju analüüsida viimati nimetatud abi siseturuga kokkusobivuse analüüsi raames.
(87)
Sellise kumulatiivse mõju analüüsimiseks peab komisjon kontrollima kaht asja. Ühest küljest peab komisjon kontrollima, kas kompensatsioonimeetmed (vt põhjendus 89 ja järgnevad (jj), eelkõige (118) jj) tasakaalustavad FagorBrandti täiendavate vahendite poolt konkurentsile tekitatud kahju. Teisest küljest peab komisjon kontrollima, et abisaaja omaosaluse hulka ei kuuluks ükski abikomponent (vt põhjendus (154) jj). Tegelikkuses ei ole võimalik välistada, et kõnealune summa sisaldub ettevõtja poolt kavandatud omaosaluses.
(88)
Sellise topeltkontrolli korral võib komisjon kehtestada kõnealusele liikmesriigile uusi tingimusi, mis ei sõltu liikmesriigi ettepanekutest (praegusel juhul ei saa komisjon arvesse võtta pärast 21. oktoobrit 2008 tehtud ettepanekuid). Ümberkorraldamisabi suuniste punktis 46 on sätestatud, et „Kui asjaomane liikmesriik ei ole selliseid sätteid vastu võtnud, võib komisjon lisaks kehtestada vajalikuks peetavad tingimused ja kohustused tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral.”
6.5. Põhjendamatute konkurentsikahjustuste vältimine
6.5.1. Kompensatsioonimeetmete vajalikkuse analüüs
(89)
Ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 38 on ette nähtud, et ümberkorraldamisabi heakskiitmiseks komisjoni poolt tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, millega vähendatakse negatiivset mõju kaubandustingimustele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda ühishuvidega vastuolus olevaks ja siseturuga kokkusobimatuks. See tingimus väljendub sageli äriühingu esindatuse piiramises asjaomasel turul või asjaomastel turgudel ümberkorraldamise jooksul.
(90)
Teatises kinnitas Prantsusmaa, et kompensatsioonimeetmeid ei ole kõnealuse juhtumi puhul vaja, seda eelkõige põhjusel, et abil ei ole liigset konkurentsi moonutavat mõju. Menetluse algatamise otsuse punktides 37, 38 ja 40 selgitas komisjon lühidalt selle väite ümberlükkamise põhjuseid.
(91)
Järgnevates põhjendustes selgitab komisjon pikemalt, miks tema arvates abi konkurentsi moonutab ja miks on vaja rakendada kompensatsioonimeetmeid vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väitele.
(92)
Nagu juba kirjeldatud, tegeleb FagorBrandt suurte kodumasinate tootmise ja turustajatele müümise, mitte turustamise ja jaemüügiga. Komisjon leidis varasemate kogemuste põhjal, et suurte kodumasinate turg hõlmab vähemalt Euroopa Liitu, arvestades eelkõige turuletuleku takistuste puudumist, tehnilist ühtlust ja võrdlemisi madalaid veokulusid (32). FagorBrandti esitatud andmed ja kahe konkurendi esitatud märkused kinnitavad, et turg hõlmab geograafiliselt Euroopa Liitu.
(93)
Komisjon leidis, et ümberkorraldamisabi moonutab oma olemuselt konkurentsi, vältides abi saaja turult lahkumist ja pidurdades sellega konkureerivate äriühingute arengut. See on vastuolus vähem tõhusate äriühingute turult lahkumisega, mis on ümberkorraldamisabi suuniste punkti 4 kohaselt „turu toimimise tavapärane osa”. Teatatud abi, mida antakse FagorBrandtile, moonutab seega konkurentsi. Komisjon märgib siiski, et järgmised asjaolud vähendavad konkurentsi moonutamise ulatust. Esiteks on FagorBrandti osa Euroopa suurte kodumasinate turul maksimaalselt [0-5] % (33). Teiseks on FagorBrandtil asjaomasel turul neli konkurenti, kelle turuosa on vähemalt 10 % (Indesit, Whirpool, BSH ja Electrolux) (34). Anonüümseks jääda soovinud konkurent tunnistab, et FagorBrandt on Euroopas suhteliselt väike turuosaline (vt eespool kõnealuse konkurendi esitatud kahtlusi seoses äriühingu elujõulisuse taastamisega tema väiksuse tõttu), kelle turuosa väheneb (35). Kolmandaks on abi summa väike, võrreldes FagorBrandti Euroopa käibega (abi ulatub 4 %ni 2007. aasta käibest) ja eriti väike võrreldes nelja peamise turuosalisega käibega, mis ületab FagorBrandti oma (36).
(94)
Eelmises põhjenduses analüüsiti abist tingitud konkurentsimoonutust. Lisaks tuleb vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktile 38, mis omakorda viitab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c, analüüsida põhjalikult abi negatiivset mõju liikmesriikide vahelise kaubanduse tingimustele. Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 38 märgitud, kahjustab abi majandustegevuse jaotumist liikmesriikide vahel ja seega nendevahelist kaubandust. Suurem osa FagorBrandti tootmistegevusest ja töötajatest asub Prantsusmaal. ([80-100] % äriühingu tootmismahust tuleb Prantsusmaalt). Prantsusmaa valitsuse abita lahkuks FagorBrandt kiiresti turult. FagorBrandti tehastes valmistatud tooted konkureerivad peamiselt nende toodetega, mida konkurendid valmistavad muudes liikmesriikides (37). Järelikult võimaldaks FagorBrandti turult lahkumine Euroopa konkurentidel märgatavalt suurendada müüki ja seega tootmist. Abi eesmärk on säilitada tootmine Prantsusmaal, selle asemel, et see mujale Euroopasse üle viia. Seega on abil ebasoovitav mõju kaubandustingimustele, vähendades teistes liikmesriikides tegutsevate konkurentide ekspordivõimalusi Prantsusmaale (38). Abi vähendab samuti müügivõimalusi riikides, kuhu FagorBrandt jätkab oma toodete eksporti. Arvestades FagorBrandti suurust ja töötajate arvu, tuleb järeldada, et mõju kaubandusele on arvestatav.
(95)
Eeltoodud analüüsi põhjal on komisjon seisukohal, et vaja on tegelikke (st olulisi), kuid piiratud ulatusega kompensatsioonimeetmeid.
6.5.2. Rakendatud meetmete analüüs
(96)
Menetluse algatamise otsuse punktis 39 kahtles komisjon selles, kas Prantsusmaa ametiasutuste teatatud meetmeid võib pidada kompensatsioonimeetmeteks. Ümberkorraldamisabi suuniste punktis 40 on osutatud, et „Kompensatsioonimeetmete hindamise eesmärgil ei loeta tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kustutamisi ja kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilikud elujõulisuse taastamiseks”. Prantsusmaa ametiasutuste kirjeldatud meetmed näivad aga kõik kuuluvat selle erandi alla. Ametliku uurimismenetluse käigus kordas Prantsusmaa, et ta peab sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamist ja Brandt Componentsi müüki kolmeks sobivaks kompensatsioonimeetmeks. Komisjon asus neid meetmeid üksikasjalikult analüüsima ja tegi järgmised järeldused.
(97)
Seoses sügavkülmutuskirste valmistava tehase sulgemisega 2005. aastal (Lesquini tehas) osutas Prantsusmaa 6. augusti 2007. aasta teatises, et selle tehase võimsus, kus toodetakse kogu FagorBrandti kontsernile sügavkülmutuskirste ja veinikappe, ei võimalda enam katta muutuvkulusid ega üldkulusid ja põhjustas 2004. aastal tegevuskahjumi 5,8 miljonit eurot. On selge, et asjaomasel juhul suleti kahjumiga tehas elujõulisuse taastamiseks (39) ja et ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 kohaselt ei saa seda pidada kompensatsioonimeetmeks.
(98)
Mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamisega Azenay tehases lõpetati kahjumlik tegevus, mis oli vajalik elujõulisuse taastamiseks, mida Prantsusmaa ametiasutused on oma märkustes ka selgesõnaliselt kinnitanud (40). Selle tegevuse kahjumlikkus ei ole üllatav, arvestades et mitte-integreeritavad mikrolaineahjud jäävad sellesse turuvaldkonda, kus üha suurem osa on odava tootmisega riikidest pärit toodangul (41). Azenay tehas kaotas olulised mikrolaineahjude tootmise lepingud teistele kontsernidele (42). Järelikult ei saa seda meedet ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeks.
(99)
Kuid märtsis 2004 loovutas äriühing tütarettevõtja Brandt Components (Neversi tehas) Austria kontsernile ATB 3 miljoni euro eest. Tegemist ei ole seega ei raamatupidamisest kustutamise (43) ega tegevuse lõpetamisega. Seega ei ole osutatud meetme arvestamine ümberkorraldamisabi suuniste punktis 40 sätestatu kohaselt välistatud. Märtsis 2004 loobutud tegevuse (44) käive oli 2003. aastal 35,4 miljonit eurot, mis vastab 4 % äriühingu 2003. aasta käibest ja selle raames oli hõivatud 306 töötajat, kes moodustasid 6 % äriühingu töötajatest. Brandt Components tegeles pesumasinate mootorite kavandamise, arendamise, tootmise ja turustamisega. Selle loovutamisega vähenes äriühingu osa pesumasinate koostisosade turul.
(100)
Viimati nimetatud meedet ei saa sellest hoolimata lugeda põhjendatud kompensatsioonimeetmeks. Brandt Components müüdi tõesti ligikaudu kolm ja pool aastat enne kõnealusest abist teatamist. Teisest küljest ei vähenda see meede FagorBrandti osa suurte kodumasinate turul (45), mis on peamine turg, kus äriühing tegevust jätkab. Nii ei olnud ega saanud olla osutatud meetme eesmärk nende konkurentsimoonutuste vähendamine, mille tingis kavandatud abi.
6.5.3. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud kompensatsioonimeetmed
(101)
Vastuseks menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustele kompensatsioonimeetmete ebapiisavuse kohta pakkusid Prantsusmaa ametiasutused välja külmutusseadmete ja Vedette’i kaubamärgi toiduvalmistamisseadmete turustamise peatamise viieks aastaks. Lisaks pakkusid nad välja Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamise, st kaubamärgi […] loovutamise.
(102)
Nagu eelnevalt märgitud, realiseeris FagorBrandt [50-80] % oma toodete müügist Prantsusmaa turul, kus äriühingu turuosa väärtus ulatus 2006. aastal [10-20] % ja maht [10-20] %. Kui FagorBrandt oleks tegevuse lõpetanud, oleks sellest saanud kasu tema konkurendid Prantsusmaa turul, kes oleksid seega saanud müüki suurendada. Neid äriühinguid mõjutaks FagorBrandti püsimajäämine abi toel kõige rohkem. Seevastu FagorBrandti müük Itaalia turul on väga piiratud. Seepärast eelistab komisjon kompensatsioonimeetmena Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamist […] kaubamärgi loovutamise asemel; Vedette'i kaubamärgi tooteid (46) turustatakse vaid Prantsusmaa turul, kuid […] kaubamärgi tooteid müüakse peamiselt […].
(103)
Seega tuleb täiendavate kompensatsioonimeetmete piisavuse kindlakstegemiseks analüüsida ka nende ulatust.
(104)
Vedette'i kaubamärgi külmutusseadmete (külmutuskapid ja sügavkülmutuskapid) müügi maht oli 2007. aastal [10-20] miljonit eurot, seega [0-5] % FagorBrandti kontserni käibest.
(105)
Külmutusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab Prantsusmaa turul tegutsevatel konkurentidel tugevdada positsiooni külmutusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on […] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid külmutuskappide turul Prantsusmaal Whirpool ([…] %), Indesit ([…] %) ja Electrolux ([…] %). Sügavkülmutuskappide turul on FagorBrandti ([…] %) peamised konkurendid Whirpool ([…] %), Liebherr ([…] %) ja Electrolux ([…] %).
(106)
Vedette'i kaubamärgi toiduvalmistusseadmete müügi maht oli 2007. aastal [5-10] miljonit eurot, seega [0-5] % FagorBrandti kontserni käibest.
(107)
Toiduvalmistusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab konkurentidel tugevdada positsiooni toiduvalmistusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on […] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid toiduvalmistusseadmete turul Prantsusmaal Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) ja Candy ([…] %).
(108)
Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate müügi maht oli 2007. aastal [5-10] miljonit eurot, seega [0-5] % FagorBrandti kontserni käibest.
(109)
GfK 2007. aasta uuringu alusel on […] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid nõudepesumasinate turul Prantsusmaal BSH ([…] %), Whirpool ([…] %) ja Electrolux ([…] %). Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamine võimaldaks konkurentidel tugevdada turupositsiooni.
(110)
Vedette'i kaubamärgi tooted, mille turustamine peatatakse, moodustavad [0-5] % kontserni käibest (47). Prantsusmaa ametiasutused osutasid, et seetõttu on tarvis teha äriühingus […] märkimisväärseid kohandusi.
6.5.4. Kokkuvõte Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmetest ja täiendava kompensatsioonimeetme määramine komisjoni poolt
(111)
Kavandatud kompensatsioonimeetmeteks on teatavate Vedette'i kaubamärgi toodete (toiduvalmistus- ja külmutusseadmed ning nõudepesumasinad) turustamise peatamine viieks aastaks (48) ja Brandt Componentsi loovutamine. Tegemist on turuosa reaalse (st olulise), kuid piiratud vähendamisega.
(112)
Komisjon on siiski seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud ja kaubamärgile Vedette suunatud kompensatsioonimeede on ainus põhjendatud kompensatsioonimeede ja et sellest ei piisa. Seetõttu otsustab komisjon pikendada abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise eeltingimusena Vedette'i kaubamärgi toodete turustamise peatamist kolme täiendava aasta võrra. Kuna kavandatud keelu kestus on viis aastat ja seda pikendatakse kolme aasta võrra, kestab keeld kokku kaheksa aastat.
(113)
21. oktoobril 2008 komisjoni käsutuses olnud teabe põhjal võib selle kompensatsioonimeetme mõju käibe vähenemisele hinnata kahel viisil vastavalt allpool esitatud tabelile 2 (49).
Tabel 2
Miljonites eurodes
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
FagorBrandti käive
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Meetme mõju, julge prognoos
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Meetme mõju, konservatiivne prognoos
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Tabeli 2 andmed 2009.-2012. aasta kohta on esitatud Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti poolt ning need käsitlevad Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti kavandatud kompensatsioonimeetmeid (vt selle mõju kohta ka põhjendused (143) jj).
(115)
Esimene viis komisjoni määratud täiendava kompensatsioonimeetme mõju arvutamiseks on korrutada Prantsusmaa ametiasutuste poolt hinnatud viimase aasta (st 2012. aasta) sissetuleku kaotamine kolmega. Äriühingu jaoks optimistliku stsenaariumi puhul on mõju seega 3 × [40-60] miljonit, st [120-180] miljonit eurot.
(116)
Teine viis komisjoni määratud täiendava kompensatsioonimeetme mõju arvutamiseks on laiendada 2013.-2016. aasta andmeid, suurendades 2012. aasta andmeid lineaarselt [1,5-3] %, st äriühingu poolt 2009.-2012. aastal prognoositud käibe suurenemise ([1,5-3] %) võrra. Põhjenduses (125) ja sellele järgnevates põhjendustes esitatud asjaolusid arvesse võttes võib sellist käibe suurenemise prognoosi pidada tõepoolest realistlikuks, võttes arvesse kontserni strateegiat ja turuperspektiivi. Sellisel juhul vähendab kompensatsioonimeede FagorBrandti käivet äriühingu jaoks optimistliku stsenaariumi puhul [120-180] miljonit eurot.
(117)
Kavandatud kompensatsioonimeede tundub seega adekvaatne ja kõnealuse abi andmise tõttu konkurentsile avaldunud kahjuliku mõju proportsionaalseks vähendamiseks piisab üksnes sellest, kuna optimistliku stsenaariumi puhul väheneb äriühingu käive 2014.-2016. aastal [120-180] miljonit eurot. Käibe vähenemine lubab konkurentidel suurendada oma müüki. Kõnealune kompensatsioonimeede muudab äriühingu seisukohast keeruliseks ka Vedette'i kodumasinate tagasitoomist turule pärast kaheksaaastast eemalolekut (praegu turustatakse vaid Vedette'i nõudepesumasinaid). Isegi kui kaubamärk ei kao täielikult, on tagasituleku kulu proportsionaalne turult eemaloldud aastatega. Mida kauem kaubamärk turult eemal on, seda väiksemaks jääb ta tuntus.
(118)
Muu hulgas on vaja kontrollida ka seda, kas uus kompensatsioonimeede lubab kompenseerida ka konkurentsieelist, mis tulenes Itaalia abi ja ümberkorraldamisabi kumulatiivsest mõjust. Tuleb arvesse võtta seda, et 21. oktoobril 2008 oli FagorBrandti käsutuses 3 190 878,02 euro suurune summa (koos intressidega ligikaudu 4 miljonit eurot), mis ei oleks pidanud tema käsutuses olema. Selline eelis mõjutab konkurentsi, kuna äriühingul oli täiendavaid vahendeid. Täiendav kompensatsioonimeede siiski kompenseerib täiendavate vahendite poolt konkurentsile tekitatud kahju.
(119)
Allpool esitatud tabelis 3 kirjeldatakse kompensatsioonimeetmest tulenevat puhaskahjumit (ehk negatiivset vaba rahavoogu). 2009.-2012. aastat käsitlevad arvandmed edastasid komisjonile Prantsusmaa ametiasutused. 2013.-2016. aastat käsitlevad andmed on saadud 2012. aasta andmete suurendamise teel [1,5-3] % võrra (50).
Tabel 3
Miljonites eurodes
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Lõpptulemus ilma meetmeta
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Meetme mõju, julge prognoos
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Meetme mõju, konservatiivne prognoos
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Seega tundub, et (äriühingu jaoks) optimistliku stsenaariumi puhul vähenevad FagorBrandti vahendid kolme täiendava aasta jooksul summas [10-20] miljonit eurot (kui korrutada 2012. aasta arv kolmega) ja [10-20] miljonit eurot (laiendatud arvude liitmisel). Teisisõnu kompenseerib sellise uue kompensatsioonimeetme määramine suuresti eelise, mis saadi vahendite omamisest ligikaudu 4 miljoni euro ulatuses.
(121)
Asjaolu, et kompensatsioonimeetmed kestavad ümberkorraldusperioodist kauem (periood lõpeb 31. detsembril 2012), ei muuda neid asjakohatuks. Kui kompensatsioonimeetmed määrati ümberkorraldamisabi andmise tõttu, ei kuulu need ümberkorraldamisprotsessi enda hulka, vaid kujutavad endast kompensatsiooni abi saanud äriühingu konkurentidele, et hüvitada konkurentsile tekitatud kahju, mis võis neile osaks saada. Nende mõju ega kasulikkus ei satu seega kahtluse alla asjaolu tõttu, et meetmed kestavad ümberkorraldusperioodist kauem, kuna need määrati ümberkorraldamisprotsessi tõttu, mida toetati riigiabist ning kuna nende eesmärk ja mõju oli hüvitada sellise abi poolt konkurentsile tekitatud kahju.
(122)
Seepärast on komisjon seisukohal, et osutatud meetmed võimaldavad vältida konkurentsi liigset moonutamist ümberkorraldamisabi suuniste punktide 38-40 tähenduses.
6.6. Äriühingu elujõulisuse taastamine
6.6.1. Ümberkorraldamiskava, turu võimalused ja ümberkorraldamiskava prognooside usaldusväärsus
(123)
FagorBrandti ümberkorraldamiskavaga, mille rakendamine on juba käivitunud, nähti peaasjalikult ette:
-
tegevuse ümbersuunamine ja keskendumine […] arendamisele;
-
ostu- ja […] põhimõtete ratsionaliseerimine;
-
tegevuse lõpetamine ja tehaste sulgemine (51);
-
tööjõu vähendamine (52);
-
äriühingu pikaajalist elujõulisust tugevdavad meetmed (53).
(124)
Pärast analüüsi kinnitas komisjon seda, mida ta oli märkinud menetluse algatamise otsuses, nimelt et ta leiab, et kõnealune kava vastab ümberkorraldamisabi suuniste punktides 35-37 sätestatud tingimustele. Seega võimaldab ümberkorraldamiskava taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse.
(125)
Komisjon kavatseb sellest hoolimata allpool avaldada oma analüüsi ja järeldused turu võimaluste ja ümberkorraldamiskava prognooside usaldusväärsuse kohta.
(126)
Komisjon hindas ümberkorraldamiskavas käsitletud küsimusi, eelkõige kasvuvõimalusi. Komisjon soovib meelde tuletada, et käesolevas otsuses võetakse arvesse üksnes 2008. aasta oktoobri seisuga kättesaadavaid andmeid.
(127)
Euroopa kodumasinate tootjate komitee CECEDi (54) hinnangul osutab turu mahu kasv aastatel 2005-2007 mõõdukale kasvule Lääne-Euroopas (umbes 2 % aastas) ja olulisele kasvule Ida-Euroopas (umbes 7 % aastas). Sellest hoolimata on kasv juhuslik, sest majanduse kõikumist arvestades võivad üksteisele vahetult järgneda kahekohaline kasvumäär ja kahekohaline langusmäär.
(128)
Kuigi pikas perspektiivis on võimalik Ida- ja Lääne-Euroopas ostukäitumise ühtlustumine, toob Ida-Euroopa riikide madal ostujõud kaasa nõudluse peamiselt esmatarbetoodete (pesumasinad või külmutuskapid) ja madalama hinnaklassi toodete järele. Just nendele turgudele on sisenenud Türgi ja Aasia konkurendid.
(129)
FagorBrandti potentsiaalne turg on seega Lääne-Euroopa, sest see on nii väärtuselt kui ka mahult suurem ja vähem huvitatud põhitoodetest, mille alal FagorBrandt ei suuda enam konkureerida ja mille tootmine Ida-Euroopas kasvab kiiresti.
(130)
Täpsemalt on FagorBrandti võrdlusturg Prantsusmaa, kus kontsern realiseerib [50-80 %] müügist, toodab [80-100 %] kaubamahust ja kus töötab [80-100 %] kontserni töötajatest. Kodumasinate tootjate kutseala organisatsiooni GIFAMi (55) hinnangul on suurte kodumasinate turg Prantsusmaal 2007. aastal kasvanud 1 % võrra võrreldes 2006. aastaga nii mahu kui ka väärtuse poolest. Täpsemalt kasvas […] kodumasinate turg, millele FagorBrandt soovib panustada, […] % võrreldes 2006. aastaga, samas kui […] kodumasinate müük vähenes […] %.
(131)
Muutus toodete lõikes näitab, et suure kasvuga turud Euroopas ja eriti Prantsusmaal on peamiselt […] toodete turud. […] toodete kasv on märkimisväärne, samas kui külmutusseadmete turg seisab paigal, nagu näha järgmisest GIFAMi uuringus esitatud tabelist:
Tabel 4
(132)
Seega tundub, et FagorBrandti kava suunata tegevus ümber eelkõige […] ja arendada […] on kooskõlas eri sektorite ja toodete arenguga.
(133)
Olles analüüsinud ümberkorralduskava muid põhielemente FagorBrandti kasumi prognooside asjakohasuse hindamiseks, leiab komisjon, et tabelis 5 esitatud prognoosid on realistlikud.
Tabel 5
Miljonites eurodes
2009
2010
2011
2012
FagorBrandti käive
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Lõpptulemus
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Seetõttu piirnes ülejäänud analüüs menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustega ümberkorraldamiskava realistlikkuse ja piisavuse suhtes.
(135)
Kõigepealt nõudis komisjon selgitusi 2007. aastaks kavandatud 20 % käibe mahu suurenemise kohta. Prantsusmaa ametiasutused selgitasid, et FagorBrandti tegevusvaldkond muutus 2006. aastal, sest Fagor andis oma kaubamärgi turustamise Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa turgudel üle FagorBrandtile, millele järgnes Fagori kogu Prantsusmaal toimuva tegevuse üleandmine (56). Nimetatud tegevuse käivet hinnati [50-100] miljonile eurole 2007. aastal ja seda arvestati FagorBrandti 2007. aasta käibes. Tegevuse muutumist arvestamata oleks käive kasvanud vaid [5-10 %]. Prantsusmaa edastas komisjonile hiljem andmed 2007. aasta tegeliku käibe kohta. Käive oli tõusnud 903 miljonile eurole võrreldes 779,7 miljoni euroga 2006. aastal; seega oli aastane kasv üle 16 %.
(136)
Lisaks märkis komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas FagorBrandt kavatseb maksta tagasi Itaalia tütarettevõtjale antud siseturuga kokkusobimatu abi, mistõttu muutub küsitavaks äriühingu elujõulisuse taastamine. Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid, et Brandt Italia poolt abi tagastatav summa peaks tõenäoliselt jääma alla 200 000 euro (vt põhjendus 70 jj). Siiski, nagu komisjon juba märkis (põhjenduses (76) jj), on Itaalia abi summa käesoleva otsuse puhul 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse kuni 21. oktoobrini 2008 arvestatud jooksvad intressid. Komisjon on aga seisukohal, et selle summa tagasimaksmine ei sea äriühingu elujõulisuse taastamist ohtu, kuna FagorBrandt peab omaosalust suurendama 3 190 878,02 euro võrra, millele lisanduvad intressid (vt punkt 149 jj).
(137)
Eespool esitatut arvestades järeldab komisjon, et menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused äriühingu elujõulisuse taastamise suhtes on ümber lükatud.
6.6.2. Huvitatud isiku kahtlused elujõulisuse taastamise suhtes
(138)
Nagu eelnevalt märgitud, vaidlustas anonüümseks jääda soovinud konkurent selle, et ümberkorraldusega võiks taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Esiteks leidis konkurent, et äriühing oleks pidanud osa tootmisest viima üle odava tootmisega piirkonda, kus ta saaks teostada mastaabisääste. Teiseks ei suutvat äriühing teha toodete täiustamiseks vajalikke investeeringuid, sest asjaomane tööstusharu nõuab igal aastal märkimisväärseid investeeringuid seadmetesse, kavandamisse, uurimis- ja arendustegevusse. Lõpuks rõhutas konkurent, et äriühing olevat konkurentidega võrreldes liiga väike. Järgnevates põhjendustes püüab komisjon välja selgitada, kas anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused lükkavad ümber järeldused pikaajalise elujõulisuse kohta.
(139)
Seoses vajadusega viia osa tootmisest üle odavama tootmisega riiki märgib komisjon, et Prantsusmaa ametiasutused on sellele väitele juba vastanud. Ametiasutused tuletavad meelde, et FagorBrandti arendustegevuse eesmärk (lisandväärtusega ja innovatiivsed tooted), mida jagavad teatavad vaid Euroopa turul tegutsevad konkurendid, ei ole kooskõlas tootmise üleviimisega odava tootmisega riikidesse. […] Peamiste turuosaliste jaoks seondub tootmise üleviimine odava tootmisega riikidesse sooviga arendada seal müüki.
(140)
Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi väidetega selle kohta, et FagorBrandt ei suuda teha piisavalt suuri investeeringuid konkurentsivõimelisuse säilitamiseks ja ta on liiga väike võrreldes peamiste turuosalistega, märkis komisjon, et ta on ise menetluse algatamise otsuse punktis 8 osutanud, et need asjaolud on osaliselt põhjustanud äriühingu rahalisi raskusi. Komisjon leiab siiski, et ümberkorraldamiskava võimaldab nende väljakutsetega toime tulla. Äriühing kavatseb keskenduda […]. Komisjon märgib ka, et teatavad asjaomase sektori äriühingud suudavad hoolimata oma väiksusest võrreldes teiste turuosaliste ja nende märkimisväärse tootmisega Lääne-Euroopa riikides jääda konkurentsivõimeliseks, tegeldes teatavate toodete ja sektoritega (tegu on kas nn nišitootjatega nagu Miele, Smeg, Liebherr, Teka või riiklikul turul tegutsevad väiketootjad nagu Candy ja Gorenje). Komisjon märgib ka, et FagorBrandti tihedam sidumine Fagori kontserniga aitab samuti lahendada väikse mastaabiga seotud probleeme. Kokkuvõtteks tunnistab komisjon, et konkurendi tõstatatud probleemid kujutavad endast FagorBrandti jaoks väljakutseid, kuid leiab, et ümberkorraldamiskava võimaldab nendega toime tulla ja muudab elujõulisuse taastamise piisavalt tõenäoliseks.
(141)
Eelnevat arvestades on komisjon seisukohal, et anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused ei anna põhjust kahelda komisjoni hinnangus, mille kohaselt ümberkorraldamiskava suudab taastada FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse.
6.6.3. Elujõulisuse taastamist käsitlevate kompensatsioonimeetmete mõju
(142)
Seoses pikaajalise elujõulisuse taastamisega peab komisjon ümberkorraldamisabi suuniste punkti 38 viimase lause kohaselt kontrollima, kas kompensatsioonimeetmed võimaldavad taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Analüüsil selgus, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid kompensatsioonimeetmeid, mida teatisele lisatud finantsprognoos ei hõlma. Kuna komisjon peab neid meetmeid vajalikuks, tuleb need ka rakendada. Kõnelaused meetmed - Vedette'i kaubamärgi külmutus-, toiduvalmistusseadmete ja nõudepesumasinate turustamise peatamine viie aasta jooksul - viivad äriühingu finantstulemuste halvenemiseni ja seega peab uurima, kas äriühing tuleb sel juhul toime.
(143)
Prantsusmaa ametiasutuste väitel näitavad tabelid 6 ja 7 äriühingu finantstulemusi, juhul kui võtta arvesse Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmete rakendamist. Tabelis 6 on esitatud optimistlik ja tabelis 7 pessimistlik stsenaarium.
Tabel 6
Vedette'i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine (miljonites eurodes)
Optimistlik stsenaarium
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Käive
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Brutomarginaal
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Äritegevuse tulem (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tulem enne maksude mahaarvamist
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Puhastulu
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Vaba rahavoog
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumuleerunud vaba rahakäive
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabel 7
Vedette'i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine (miljonites eurodes)
Pessimistlik stsenaarium
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Käive
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Brutomarginaal
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Äritegevuse tulem (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tulem enne maksude mahaarvamist
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Puhastulu
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Vaba rahavoog
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumuleerunud vaba rahakäive
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabelid 6 ja 7 tuginevad järgmistele käibe vähenemise hüpoteesidele, mis on seotud mitme Vedette'i kaubamärgi nime all turustatava tootepere kõrvaldamisega turult. Sellisel turult kõrvaldamisel võib olla järgnev mõju:
a)
Vedette'i kaubamärgi tooteperede müügi vähenemine seoses turustamise peatamisega;
b)
muude Vedette'i kaubamärgi nime all turustatavate tooteperede müügi vähenemine (57) (negatiivne üldmõju Vedette'i kaubamärgi toodetele);
c)
muude kaubamärkide müügi vähenemine (negatiivne üldmõju FagorBrandti kaubamärgi toodetele).
(145)
Optimistlikus stsenaariumis võetakse arvesse vaid põhjenduse (144) punktides a ja b esitatud mõju ja toote turustamise peatamisega kaasneb peatatud tooteliini käibe [70-90] % vähenemine (ülejäänud [10-30] % saab FagorBrandt tagasi muude kaubamärkide all müüdavate identsete toodete müügi suurenemise näol) ja muude Vedette'i kaubamärgi toodete käibe [20-30] % vähenemine. Pessimistlikus stsenaariumis võetakse arvesse põhjenduse (144) punktis c nimetatud tegurit ja eeldatakse peatatud tooteliini käibe [110-130] % vähenemist (kahju ei pruugi piirduda vaid peatatud tooteliini käibe 100 % vähenemisega, vaid puudutada ka teisi, mitte peatatud tooteliini tooteid ja kaubamärke, mille turustamine lõpetatakse) ning muude Vedette'i kaubamärgi toodete käibe [20-40] % vähenemist. Prantsusmaa ametiasutused selgitavad, et pessimistlik hüpotees põhineb äriühingu enda kogemusel. Äriühing otsustas 2003. aastal loobuda Vedette'i kaubamärgi mikrolaineahjude turustamisest Prantsusmaal, et keskenduda Brandti kaubamärgile, millel on eriline müügiedu. Tegevuse peatamisel oli väga negatiivne kõrvalmõju - lisaks kogu kaubamärgiga Vedette seotud käibe kadumisele vähenes ka kaubamärgiga Brandt seotud käive (kogukahju kahe kaubamärgi […] seadmetes kahe aasta jooksul võrreldes esialgse […] seadme müügiga, millest […] kaubamärgi Vedette all, st [120-140] % peatatud tegevuse mahust) (58).
(146)
Kahes eelnevast tabelis toodud andmete ja muude Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete analüüsi põhjal märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, sest need toovad kaasa tulemuste halvenemise alates 2009. aastast, mil need meetmed rakendatakse. Siiski jõuab äriühing 2010. aastal puhaskasumisse, mis järgnevatel aastatel kasvab. Komisjon leiab seega, et kuigi Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, ei takista need elujõulisuse taastamist.
(147)
Täiendava kompensatsioonimeetme (milleks on vaja asjaomaste Vedette'i kaubamärgi toodete turustamise peatamist pikendada kolme aasta võrra) määramine komisjoni poolt ei sea seda järeldust kahtluse alla.
(148)
Nagu ilmneb tabelist 3, milles on esitatud täiendava kompensatsioonimeetme mõju äriühingu lõpptulemusele, jääb see 2014.-2016. aastal positiivseks, suurenedes prognoositavalt [1,5-3] %. Komisjoni määratud kompensatsioonimeetme puhul on järeldus sama: ehkki see nõrgendab äriühingut, ei takista see elujõulisuse taastamist.
6.7. Miinimumiga piirduv abi: tegelik panus abi arvestamata
(149)
Vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktidele 43-45 peab toetuse suurus ja intensiivsus rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist panust ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müümist või turutingimustes toimuvat välisfinantseerimist.
(150)
Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 43 osutatud, ulatuvad ümberkorraldamise kulud vastavalt Prantsusmaa ametiasutuste teatises kirjeldatule 62,5 miljoni euroni. Äriühing kavatseb panustada ligikaudu 31,5 miljonit ja saada abi 31 miljonit eurot.
Miljonites eurodes
%
Ümberkorralduskulud
62,5
100 %
Rahastamisallikas:
Abisaaja panus
4,6
7,4 %
Osanike panus
26,9
43 %
Riigiabi
31
49,6 %
(151)
Menetluse algatamise otsuse punktis 44 avaldas komisjon nende andmete suhtes kahtlust. Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustel põhjendada artikli 44f kohase abi tagasimaksmise väljajätmist ümberkorraldamiskuludest. Samas nõudis komisjon ka abisaaja panuse selgitamist.
(152)
Prantsusmaa ametiasutused märkisid vastuseks teisele kahtlusele, et abisaaja panus tuleneb FagorBrandti turutingimustes võetud laenudest. Ametiasutused täpsustasid, et äriühing sõlmis 2006. aastal pangaga laenulepingu [20-40] miljoni euro suuruses summas, mida 2007. aastal suurendati [20-40] miljoni euroni (59). Laenud tagati […]. Komisjon märgib, et tegemist on turutingimustes toimuva välisfinantseerimisega, nagu ümberkorraldamisabi suuniste punktis 43 sätestatud, ja seega on panus sobilik.
(153)
Vastuseks komisjoni esimesele kahtlusele osutasid Prantsusmaa ametiasutused, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine ei või iseenesest olla ümberkorraldamiskulu (ega äriühingu panus ümberkorraldamisabi suuniste punktide 43 ja 44 tähenduses). Sellepärast ei ole artikli 44f kohase abi tagasimaksmist ümberkorraldamiskavas arvestatud. Ametiasutused osutasid siiski, et intresse arvesse võttes hinnanguliselt [25-30] miljoni euro tagasimaksmine on teatisele lisatud äriplaanis olemas, nagu kõik muud tavapärased finantseerimiskulud. Komisjon leiab, et tagasimaksmist tuleb tingimata äriplaanis arvestada, nagu kõnealusel juhul on ka tehtud (60).
(154)
Sellest hoolimata tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et 21. oktoobri 2008. aasta seisuga oli Brandt Italiale antud ebaseaduslikku abi 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse intressid. Seetõttu ei ole tõepoolest võimalik välistada, et see summa sisaldub äriühingu poolt kavandatud omaosaluses. Nii on abisaaja omaosalus väiksem kui ümberkorraldamisabi suuniste punktis 44 nõutav 50 %.
(155)
Tagamaks, et äriühingu omaosaluse hulka ei kuuluks ükski abikomponent ning et see moodustaks vähemalt 50 % ümberkorraldamiskuludest, määrab komisjon käesoleva positiivse otsuse tingimuseks selle, et omaosalust suurendataks proportsionaalselt Itaalia abi summa, st 3 190 878,02 euro võrra, millele lisatakse kuni 21. oktoobrini 2008 arvestatud jooksvad intressid.
(156)
Täpsemalt tuleks omaosalust FagorBrandti poolt kavandatud ümberkorraldamiskuludes suurendada kõnealuse summa võrra (laenu, aktsionäride sissemakse või muul teel) enne ümberkorraldamisperioodi lõppu 31. detsembril 2012. Prantsusmaa ametiasutused peavad sellise suurendamise kohta esitama tõendid kahe kuu jooksul pärast 31. detsembrit 2012.
(157)
Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi väitega, et abi ei piirdu hädavajaliku miinimumiga kinnitab komisjon, et kontrollides ametlikku nõuet, kas äriühingu panus ületab 50 %, hindas ta ka seda, kas abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, lähtudes eelkõige ümberkorraldamissuuniste punktis 45 sätestatud kriteeriumidest. Komisjon leidis, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga ja abisumma ei ole nii suur, et see võimaldaks äriühingul kasutada ülemääraseid rahalisi ressursse agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga.
(158)
Eelkõige märgib komisjon, et pärast abi andmist ja ümberkorraldamisperioodi lõppu jäävad kontsernile veel märkimisväärsed võlad ning võlgade ja omakapitali suhte koefitsient jääb ikka kõrgemaks kui üks. Seetõttu peab FagorBrandt teenitud kasumi suunama eelkõige võlgade vähendamisse.
6.8. Ühekordse abi tingimus
(159)
Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 72 jj kohaselt tohib ümberkorraldamisabi anda vaid üks kord kümne aasta jooksul.
(160)
Antud juhul ei saa FagorBrandtile antud Prantsusmaa ja Itaalia abi pidada päästmis- ega ümberkorraldamisabiks. Nagu nähtud põhjendustest (45)-(56), ei olnud FagorBrandt abi andmise ajal, st 2002. ja 2003. aastal, raskustes ettevõtja.
(161)
Seega on kinni peetud ümberkorraldamisabi suunistega kehtestatud ühekordse abi tingimusest.
6.9. Kava täielik elluviimine
(162)
FagorBrandti ümberkorraldamiskava koos kõikide Prantsusmaa võetud kohustustega tuleb täielikult ellu viia (61). Komisjon soovib, et teda teavitataks nii kava rakendamise kulgemisest kui ka sellega seonduvate kohustuste täitmisest.
7. JÄRELDUS
(163)
Abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui kõik kehtestatud tingimused on täidetud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Abi, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule FagorBrandt summas 31 miljonit eurot, on siseturuga kokkusobiv eeldusel, et täidetakse artiklis 2 sätestatud tingimusi.
Artikkel 2
1. Prantsusmaa ametiasutused peatavad äriühingule FagorBrandt käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud abi maksmise seni, kuni FagorBrandt maksab tagasi komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsuses 2004/343/EÜ (62) osutatud siseturuga kokkusobimatu abi.
2. FagorBrandti ümberkorraldamiskava, nii nagu seda on kirjeldatud Prantsusmaa poolt komisjonile 6. augustil 2007 esitatud teatises, tuleb täielikult ellu viia.
3. FagorBrandti poolt kavandatud ümberkorraldamiskulude omaosalust (31,5 miljonit eurot) tuleb suurendada 3 190 878,02 euro võrra, millele lisatakse jooksvad intressid alates Itaalia abi andmisest FagorBrandtile kuni 21. oktoobrini 2008. Summat tuleb suurendada enne äriühingu ümberkorraldamisperioodi lõppu 31. detsembril 2012. Prantsusmaa ametiasutused peavad sellise suurendamise kohta esitama tõendid kahe kuu jooksul pärast 31. detsembrit 2012.
4. FagorBrandt peatab Vedette’i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistusseadmete ning nõudepesumasinate turustamise kaheksaks aastaks.
5. Käesoleva artikli lõigetes 1-4 ettenähtud tingimuste täitmise tagamiseks teavitab Prantsusmaa komisjoni aastaaruannetega FagorBrandti ümberkorraldamiskava rakendamise seisust, lõikes 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmisest, siseturuga kokkusobiva abi väljamaksmisest ja kompensatsioonimeetmete rakendamisest.
Artikkel 3
Prantsusmaa teatab komisjonile kahe kuu pikkuse tähtaja jooksul, arvates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmetest.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.
Brüssel, 25. juuli 2012