РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 октомври 2010 година
относно държавна помощ C 14/09 (ex NN 17/09), предоставена от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt.
(нотифицирано под номер C(2010) 7274)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/269/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 61, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1), относно Държавна помощ C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
В края на 2008 г. Комисията научи от медиите за планираните от Унгария мерки в полза на дружеството Péti Nitrogénművek Zrt. (наричано по-долу: „Nitrogénművek“). След неколкократна размяна на информация, на 29 април 2009 г. Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на мерките, представляващи предполагаема държавна помощ.
(2)
На 3 и 17 август 2009 г. Унгария представи мнението си по отношение на решението на Комисията за откриване на процедурата.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 юли 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: на 18 август 2009 г. от Nitrogénművek - бенефициерът на мерките, представляващи предполагаема държавна помощ; на 17 и 18 август 2009 г. от две заинтересовани страни, поискали самоличността им да бъде запазена в тайна; и на 19 август 2009 г. от ZAK S.A.
(4)
С писмо от 21 септември 2009 г. Комисията изпрати мненията на Унгария. Унгария отговори на мненията на третите страни с писмо от 20 октомври 2009 г.
(5)
На 3 ноември 2009 г. Комисията поиска от унгарските органи допълнителна информация, на което Унгария отговори с писмо от 4 декември 2009 г. През юни 2010 г. последва нова неформална размяна на информация по електронен път между службите на Комисията и унгарските органи.
II. БЕНЕФИЦИЕР
(6)
Nitrogénművek е производител на изкуствени торове. Седалището на дружеството се намира в Pétfürdő, област Veszprém, Унгария, която е подпомагана област по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Дружеството е основен производител на торове и основен доставчик за унгарския пазар.
(7)
Оборотът на Nitrogénművek за 2008 г. е 64,8 милиарда форинта (приблизително 232 милиона евро), като 74 % от него е реализиран в Унгария, а 26 % чрез износ (основно за пазарите на ЕС). През 2008 г. дружеството има персонал от 508 души. Размерът на регистрирания му капитал е 528 милиона форинта (приблизително 1,92 милиона евро). През 2008 г. размерът на собствения капитал е 11 милиарда форинта (приблизително 40 милиона евро).
Таблица 1
Основни финансови данни на Nitrogénművek
2007 г.
милиарди форинта
2007 г.
милиони евро
2008 г.
милиарди форинта
2008 г.
милиони евро
Оборот
48,211
175
64,836
232
Оперативен резултат
2,435
8,9
16,335
59,4
Нетен резултат печалба/загуба (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Източник: данни от финансовите отчети на дружеството за 2008 г.
(8)
На 18 октомври 2008 г. Nitrogénművek спира производството си.
III. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(9)
На 18 декември 2008 г. унгарското правителство обявява, (4) че за да осигури в бъдеще производството на торове в Унгария и да запази работните места, държавата ще „спаси“ Nitrogénművek, като му предостави средства за възобновяване на производството и покриване на текущите разходи.
(10)
На 20 декември 2008 г. правителството одобрява (5) предоставянето на две отделни държавни гаранции на изцяло държавната Унгарска банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., „MFB“) за обезпечаване на два заема. И двете гаранции са предоставени срещу предварителна еднократна премия в размер на 2 % от сумата, покрита от гаранцията.
(11)
При такава обезпеченост с държавни гаранции на 26 януари 2009 г. MFB и Nitrogénművek сключват две заемни споразумения:
а)
ЗАЕМ A - инвестиционен заем (6) в размер на 52 милиона евро със срок шест години. Лихвеният процент е шестмесечен EURIBOR + 1,7 %. Държавната гаранция, покриваща 100 % от сумата на заема, е с предварителна еднократна премия в размер на 2 % от сумата на заема. Обезпечения за MFB: държавна гаранция, покриваща 100 % от сумата на заема, втори по ред (т.е. веднага след заем Б по-долу) залог на активи (7). Не са упоменати специални обезпечения за държавата. Изплащане на главницата - на 12 шестмесечни вноски, считано от 15 юни 2009 г. Плащане на лихвата - на шест месеца.
б)
ЗАЕМ Б - заем за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта (приблизително 36 милиона евро) със срок четири години и лихвен процент в размер на тримесечен BUBOR (8) +2,5 %. Заемът е обезпечен с държавна гаранция, покриваща 80 % от сумата на заема, с предварителна еднократна премия в размер на 2 % (от сумата, покрита от гаранцията за 80 %). Обезпечения за MFB: държавна гаранция, покриваща 80 % от сумата на заема, първи по ред залог на активи. Не са упоменати специални обезпечения за държавата. Съгласно правителственото решение MFB има право да назначи двама от членовете на изпълнителния съвет на Nitrogénművek. Изплащане на главницата - на падежа. Плащане на лихвата - на тримесечие.
Таблица 2
Обобщение на държавните мерки в полза на Nitrogénművek
Цел
Сума на заема
Лихва
Гаранция
2 % предварителна гаранционна такса, на годишна база (9)
Основни обезпечения за банката
Заем A
Инвестиции
52 милиона евро
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Втори по ред залог на активи
Заем Б
Текущи нужди
10 милиарда форинта
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Първи по ред залог на активи
(12)
Nitrogénművek възобновява производството си на 26 февруари 2009 г.
IV. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
В решението си за откриване на процедурата от 29 април 2009 г. Комисията поставя въпроса дали Nitrogénművek е предприятие в затруднено положение съгласно Насоките на Общността относно държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „насоки за оздравяване и преструктуриране“) и ако това е така, дали би получило финансиране на пазара при условията, предложени от унгарските органи. Предварителното становище на Комисията е, че следните мерки, предоставени на дружеството, представляват предполагаема несъвместима държавна помощ, тъй като очевидно са предоставени при по-нисък от пазарния лихвен процент:
а)
Държавната гаранция, покриваща 100 % от инвестиционния заем в размер на 52 милиона евро.
б)
Самият инвестиционен заем в размер на 52 милиона евро, в случай че това е непогасен заем, отпуснат преди предоставянето на държавната гаранция. (От информацията, налична към датата на откриване на процедурата, не става ясно дали инвестиционният заем е непогасен заем или е нов заем.)
в)
Държавната гаранция, покриваща 80 % от заема за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта.
г)
негарантираните 20 % от заема за текущи нужди.
(14)
Освен това Комисията смята, че държавната гаранция, покриваща 100 % от инвестиционния заем, представлява предполагаема помощ в полза на MFB, доколкото гарантира съществуващ непогасен заем.
V. МНЕНИЕ НА УНГАРИЯ
(15)
Като цяло позицията на Унгария е, че мерките не биха могли да бъдат класифицирани като държавна помощ, защото са съвместими с пазара и не предоставят никакво предимство на бенефициера. Унгария не оспорва останалите кумулативни критерии за държавна помощ, т.е. прехвърляне на държавни ресурси, селективност, нарушаване на конкуренцията и влияние върху търговията.
(16)
По-конкретно Унгария смята, че Nitrogénművek не може да бъде определено като дружество в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. Според унгарските органи през 2008 г. дружеството е било печелившо и със стабилна икономическа перспектива. Позицията на Унгария е, че към момента на предоставяне на мерките кредитоспособността на дружеството може да се определи като „задоволителна“, което съответства на рейтинг BB според рейтинг категориите, установени в Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (11) (наричано по-долу „съобщение относно референтните лихвени проценти“).
(17)
По отношение на спирането на производството от страна на дружеството през есента на 2008 г. унгарските органи поясняват, че като цяло торовата промишленост има силно изразен сезонен характер. Освен това в резултат на финансовата и икономическата криза търсенето е намаляло. Дружеството е взело решение за спиране на производството си с оглед на високите цени на газа (те са основен елемент от разходите при производството на торове и се е очаквало да се понижат) и значителния обем от натрупани запаси. Унгария отбелязва също, че такова спиране не е рядко явление на европейския пазар - през същия период няколко производствени обекта са спрели или ограничили производството си.
(18)
По отношение на платената лихва и гаранционната такса позицията на Унгария е, че те са съвместими с пазара: i) по отношение на заем Б те не представляват помощ от гледна точка на съобщението относно референтните лихвени проценти и ii) по отношение на заем А лихвеният процент е по-нисък от определения като съвместим с пазара съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти, но предвид високата стойност на обезпеченията той все пак може да се счита за съвместим с пазара. Унгария посочва също, че през първата половина на 2008 г. дружеството е сключило с частни банки няколко споразумения за заеми и кредитни линии при сходни условия, което според унгарската страна показва, че премиите и условията на заемите А и Б не предоставят на дружеството никакво предимство спрямо пазарното финансиране.
VI. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(19)
Комисията получи мнения относно решението за откриване на процедурата от три конкурентни дружества (12). Всички заинтересовани страни подкрепят разследването от страна на Комисията и според тях заемите действително представляват държавна помощ.
(20)
Бенефициерът също изрази своята позиция, с която оспорва, че мерките включват неправомерна държавна помощ. Аргументите му се припокриват до голяма степен с мнението, представено от унгарските органи.
VII. КОМЕНТАР НА УНГАРИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(21)
В отговора си по отношение на мненията на третите заинтересовани страни Унгария не приема техните мнения и продължава да поддържа позицията си, че Nitrogénművek не се е облагодетелствало от държавна помощ.
VIII. СЪЩЕСТВУВАЩА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(22)
За да определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, Комисията трябва да определи дали по отношение на нея са изпълнени условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, съгласно който: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(23)
С оглед на тази разпоредба по-долу Комисията ще направи оценка дали оспорваните мерки в полза на Nitrogénművek представляват държавна помощ.
VIII.1. Заемите, предоставени от MFB, могат да бъдат вменени на държавата
(24)
Правилата за дейността на MFB са променени след привеждането в действие мерките. Оценката се отнася до правната ситуация към момента на сключване на разглежданите споразумения за заем.
(25)
MFB е специализирана държавна финансова институция, създадена и функционираща към момента на привеждането в действие на мерките съгласно (специален) правен акт (наричан по-долу „Закон за MFB“) (13). Съгласно този закон банката следва определени цели на държавната политика. По-конкретно основната ѝ функция е да насърчава икономическото развитие и да допринася ефективно за изпълнението на държавната икономическа политика и политика за развитие. Част от пруденциалните правила, валидни за търговските банки, не са приложими по отношение на MFB, тъй като последната се подчинява на специални пруденциални правила по Закона за MFB.
(26)
Унгарската държава е собственик на 100 % от дяловия капитал на MFB в размер на 60 милиарда форинта, а съгласно разпоредбите на Закона за MFB акциите на банката не се търгуват. Някои от задълженията на MFB се покриват от централния бюджет на държавата. Бюджетният закон определя максималния размер на кредитирането и сумите, които банката има право да гарантира. Освен това всички изплатени дивиденти влизат в централния бюджет. На тази основа Комисията приема, че мерките, предоставени от MFB, включват държавни ресурси.
(27)
Правата на собственост на държавата в MFB се упражняват от компетентния министър. MFB се отчита ежегодно пред компетентния министър за своите операции. Одиторът също се назначава от компетентния министър. Членовете и председателят на управителния и надзорния съвет, както и главният изпълнителен директор се назначават и освобождават от компетентния министър.
(28)
Публичният контрол върху една институция не означава автоматично, че всичките ѝ действия могат да бъдат вменени на държавата (14), но в дадения случай са налице (15) необходимите условия, определени от Съда на Европейския съюз, въз основа на които поведението на MFB може да бъде вменено на държавата. MFB следва цели на държавната политика, нейният правен статут се определя от отделен закон, тя е частично освободена от спазването на правилата за финансов надзор, а публичните органи осъществяват засилен надзор върху ръководството. По-конкретно, предвид контекста, в който е взето решението за мерките (т.е. правителствено решение, с което се предоставя изрична гаранция за заеми, отпуснати от MFB, и в което се посочва, че в замяна на това MFB може да определи двама от членовете на съвета на Nitrogénművek, като то се предхожда от изявление на говорителя на правителството, че мерките ще бъдат приведени в действие), може да се приеме, че унгарските органи са участвали във вземането на решението.
(29)
С оглед на горепосоченото Комисията смята, че действията на MFB могат да бъдат вменени на държавата.
VIII.2. Оценката за мерките следва да бъде, че те представляват държавни заеми
(30)
Тъй като самите заеми могат да бъдат вменени на държавата, допълнителните държавни гаранции не увеличават финансовата тежест за държавата, нито предимството за Nitrogénművek. Следователно въпросните заеми и гаранции очевидно могат да се разглеждат като две мерки, оценката за които е, че те представляват преки заеми, предоставени от държавата (като за Nitrogénművek тяхната цена възлиза на лихвата върху заема плюс премията за гаранцията).
(31)
В тази връзка оценката за наличието на държавна помощ се извършва в контекста на съобщението относно референтните лихвени проценти, което е приложимо по отношение на заемите.
VIII.3. Предимство. Съвместимост на мерките с пазара
VIII.3.1. Финансово здраве на дружеството към момента на предоставяне на мерките
(32)
Позицията на Унгария е, че към момента на предоставяне на мерките Nitrogénművek не може да бъде определено като дружество в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. По отношение на преустановяването на дейността от страна на дружеството през октомври 2008 г. унгарските органи смятат, че това е стратегическо и сезонно решение, като посочват, че няколко други участници на пазара също са спрели производството си през есента на 2008 г. Според Унгария към онзи момент рейтингът на дружеството може основателно да бъде определен като BB.
(33)
Комисията отбеляза, че независимо от очевидните проблеми на дружеството, свързани с ликвидността, и въз основа на доказателствения материал, представен от Унгария, от който е видно, че общият собствен капитал на дружеството надвишава неговия регистриран капитал, то не удовлетворява критериите за откриване на процедура по колективна несъстоятелност, предвидени от националното право, като за цялата 2008 г. има положителен оперативен резултат и положителен нетен резултат. Следователно условията на параграфи 9-11 от насоките за оздравяване и преструктуриране очевидно не са изпълнени.
(34)
От друга страна, от разследването и по-специално от финансовите отчети на дружеството за 2008 г. е видно, че Nitrogénművek се е нуждаело от публичните средства, за да възобнови дейността си. Във финансовите отчети за 2008 г. се подчертава, че „през втората половина (на 2008 г.) дружеството беше засегнато от финансовата и икономическата криза. Клиентите му изпитваха финансови затруднения и в резултат на това продажбите на продукцията на Nitrogénművek спаднаха до минимални нива. На 18 октомври 2008 г. дружеството спря производството си по финансови и икономически причини. За да възобнови дейността, собственикът на дружеството започна преговори с правителството, което издаде гаранцията, за да подсигури предлагането на унгарски торове“ (16). Финансовите отчети също показват, че заемът за текущи нужди е бил необходим за възобновяването на дейността и че част от сумата е използвана за изплащане на кредитите от доставчици, чийто падеж е настъпил на 31 декември 2008 г. (17).
(35)
Комисията смята, че дружество, което е преустановило производството си независимо по какви причини и не е в състояние да възобнови дейността си без публична помощ, не може да бъде разглеждано като здраво и жизнеспособно дружество. От финансовите отчети е видно, че дружеството е изпитвало сериозен недостиг на ликвидност и намесата на държавата е била от съществено значение за осигуряването на средства.
(36)
По отношение на кредитоспособността на дружеството Комисията изразява съмнение, че предполагаемият рейтинг BB отразява действителното финансово състояние на Nitrogénművek към момента на предоставяне на мерките. Комисията отбелязва на първо място, че Унгария не е представила кредитна оценка от независима рейтингова агенция или финансова институция. Предполагаемият рейтинг ВВ е определен от MFB, която за целите на разглежданите мерки е действала като инструмент на държавата (по-точно съобразно изрично решение на правителството), а не като независима финансова институция, чиято цел е да изготви надеждна търговска оценка. Това само по себе си може да постави под въпрос достоверността на „рейтинга“. Второ, Унгария не предоставя никаква информация за методиката и данните, използвани от MFB за установяване на финансовото здраве на дружеството. Трето, като се има предвид, че към момента на предоставяне на мярката Nitrogénművek не е имало производствена дейност и очевидно спешно се е нуждаело от финансиране, без което не би могло да възобнови производството си (вж. по-подробно съображения 34-35 по-горе), не е правдоподобно финансовото му положение да се разглежда като „задоволително“. При така изложените конкретни обстоятелства и независимо от резултатите на дружеството за минали периоди Комисията приема, че в дадения случай предполагаемият рейтинг ВВ е неприложим за целите на оценката за установяване дали мерките представляват държавна помощ съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти.
(37)
В заключение Комисията смята, че дружеството не може да се разглежда като дружество с добра финансова стабилност. От представените материали е видно, че то е имало сериозни проблеми с ликвидността и не е било в състояние да възобнови дейността си (вж. съображения 34-35 по-горе). Следователно може да се приеме, че то е в лошо финансово състояние, което съответства на най-ниската категория (ССС) съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти.
VIII.3.2. Обезпечения
(38)
Активите, предоставени като обезпечение, включват земя, сгради и оборудване от няколко производствени инсталации (18) на Nitrogénművek.
(39)
По отношение на стойността на заложения актив Унгария представи доклад за оценка, изготвен от фирма […] (19) в средата на 2008 г. Според тази оценка пазарната стойност на заложените активи е приблизително […] милиона евро, а стойността им при организирана ликвидация е приблизително […] милиона евро. По оценка на MFB рисково претеглената ликвидационна стойност на активите е приблизително […] милиона евро.
(40)
Като взема предвид, че общата комбинирана стойност на двата разглеждани заема е 88 милиона евро (т.е. според най-предпазлива оценка стойността на обезпеченията възлиза на [над 70] % от сумата на заемите), Комисията приема, че транзакциите са с висока обезпеченост. Дори и залозите за заем А да са втори по ред, всички вземания, произтичащи от тази транзакция, могат да бъдат удовлетворени след тези, произтичащи от заем Б.
(41)
Фактът, че обезпечението е със залог в полза на MFB, а не непосредствено в полза на държавата, е несъществен. Съгласно унгарското право, (20) когато поръчител трябва да бъде удовлетворен за вземанията си по гаранция, всички права във връзка с базовия заем се прехвърлят на него. Следователно, ако Nitrogénművek не изплати заемите и MFB задейства гаранцията, държавата може да удовлетвори собствените си вземания от залозите по споразумението за заем.
(42)
Освен това по отношение на заем Б държавата е получила правото да назначи двама от членовете на изпълнителния съвет на дружеството с право на вето върху всяко решение за изплащане на дивиденти, за предоставяне на нови залози на трети страни или за вземане на нови заеми в размер над 100 милиона форинта.
(43)
С оглед на тези елементи Комисията смята, че двете транзакции - заем А и заем Б - са с висока обезпеченост по смисъла на съобщението относно референтните лихвени проценти.
VIII.3.3. Сравними пазарни лихвени проценти
(44)
В предоставената информация Унгария представи като сравними няколко споразумения за заем, сключени между частни банки и Nitrogénművek, за да покаже, че финансовите разходи за публичните мерки са съвместими с пазара.
(45)
Но тези примери не са сравними и следователно нямат отношение към настоящата оценка. Първо, те се отнасят за по-малки суми и за кредитни линии по текущи (разплащателни) сметки (21). Второ, лихвените проценти, начислявани от банките, са по-високи от тези, които са предмет на оценката (22). В заключение най-важното е, че всички те са предоставени преди кризата, предимно през първата половина на 2008 г. Търговските условия през този период не са сравними с периода от декември 2008 до януари 2009 г., когато е пикът на финансовата криза.
VIII.3.4. Референтни лихвени проценти съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти
(46)
В съобщението относно референтните лихвени проценти Комисията прилага заместители на пазарните лихвени проценти, за да определи дали и какъв елемент от даден заем представлява държавна помощ. Съгласно съобщението върху базисния лихвен процент се прилагат диференцирани маржове в зависимост от кредитния рейтинг на съответното предприятие и предложените от него обезпечения.
(47)
По отношение на датата, която има значение за оценката, като се има предвид, че окончателните обвързващи актове „за предоставяне“ (т.е. споразуменията за заем) са сключени на 26 януари 2009 г., референтният лихвен процент (основният лихвен процент плюс съответният марж) към тази дата трябва да се сравни със съответната ефективна цена на финансовия пакет.
(48)
По отношение на приложимия марж, пояснен подробно по-горе, Комисията смята, че Nitrogénművek попада в най-долната категория от „таблицата“ на референтните лихвени проценти и че транзакциите са с висока обезпеченост. Следователно за референтен пазарен лихвен процент може да се приеме марж от 400 базисни пункта, добавен към съответния основен лихвен процент.
(49)
Към 26 януари 2009 г. общите ефективни разходи за финансиране (23) на заем А (в евро) са в размер на 4,362 %. За сравнение, съответният референтен лихвен процент към тази дата е 8,99 % (24). Следователно общите разходи за финансиране на заем А са по-ниски от референтния лихвен процент и съответно мярката предоставя предимство на дружеството.
(50)
Общите ефективни разходи за финансиране на заем Б (във форинти) са в размер на 12,44 % (25). За сравнение, съответният референтен лихвен процент към тази дата е 14,01 % (26). Следователно общите разходи за финансиране на заем Б са по-ниски от референтния лихвен процент и съответно мярката предоставя предимство на дружеството.
VIII.4. Заключение за наличието на помощ
(51)
Видно от горепосоченото, мерките са финансирани с държавни ресурси и могат да бъдат вменени на държавата.
(52)
Nitrogénművek е получило финансиране при по-добри от пазарните условия. Следователно мерките предоставят предимство на дружеството.
(53)
Освен това предимството е селективно, тъй като мерките се отнасят само за Nitrogénművek.
(54)
Тези селективни мерки обуславят вероятността от нарушаване на конкуренцията, като предоставят на дружеството предимство по отношение на неговите конкуренти, като се има предвид, че държавите-членки интензивно търгуват помежду си с торове.
(55)
Следователно заеми А и Б представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IX. ПРЕДПОЛАГАЕМА ПОМОЩ ЗА MFB
(56)
В решението си за откриване на процедурата Комисията изказва предположението, че гаранцията, покриваща 100 % от сумата на заем А е държавна помощ в полза на MFB с оглед на факта, че съгласно предоставената противоречива информация инвестиционният заем е непогасен заем (като в такъв случай предоставената по-късно гаранция може да се разглежда като помощ за банката дотолкова, доколкото засилва вероятността от изплащане на заема). От друга страна разследването показа, че заем А е нов заем, сключен на 26 януари 2009 г., и следователно гаранцията, покриваща 100 % от сумата на заем А не представлява държавна помощ за MFB.
X. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
X.1. Общи положения
(57)
Член 107, параграф 2 и параграф 3 от ДФЕС предвижда изключения от общото правило съгласно член 107, параграф 1, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар.
(58)
В следващите параграфи Комисията прави оценка на съвместимостта на мерките съгласно тези изключения. Въпреки това е необходимо да се отбележи още в началото, че Унгария не е представила никакви аргументи по отношение на съвместимостта на тези мерки с вътрешния пазар.
X.2. Изключения по член 107, параграф 2 от ДФЕС
(59)
Изключенията по член 107, параграф 2 от ДФЕС не са приложими в дадения случай, защото мярката няма социален характер, не е предоставена на отделни потребители, не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, и не е предоставена на икономиката в определени райони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на страната.
X.3. Изключения по член 107, параграф 3 от ДФЕС
(60)
Член 107, параграф 3 от ДФЕС предвижда още изключения. В следващите параграфи Комисията прави оценка на потенциалната съвместимост на мерките първо по член 107, параграф 3, буква а), буква в) и буква г) и след това по член 107, параграф 3, буква б).
(61)
Съгласно член 107, параграф 3, буква а) „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар. При присъединяването на Унгария към ЕС цялата територия на страната се е разглеждала като такава област, а повечето от регионите на страната все още отговарят на условията за получаване на такива помощи (27).
(62)
Съвместимостта на държавната помощ за подпомаганите региони се регулира от Насоките на Комисията за националната регионална помощ за 2007-2013 г. (наричани по-долу „насоки за регионална помощ“) (28). Въпреки това мерките не са съвместими с насоките за регионална помощ. Що се отнася до инвестиционния заем, той е предоставен за инвестиция, която вече е приключила (29), и следователно няма стимулиращ ефект съгласно изискванията на насоките за регионална помощ. Що се отнася до предполагаемата оперативна помощ, разглежданата помощ не улеснява развитието на никакви икономически дейности или икономически региони и не е ограничена със срок, прогресивно намаляваща или пропорционална на конкретните икономически затруднения, към чието облекчаване е насочена (30).
(63)
С оглед на горепосоченото заключението на Комисията е, че помощта не отговаря на условията за дерогация, предвидени в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(64)
Член 107, параграф 3, буква в) предвижда разрешаване на държавна помощ с цел улесняване развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Комисията е изготвила няколко насоки и съобщения, в които разяснява как ще прилага дерогацията, съдържаща се в горепосочената разпоредба.
(65)
По отношение на насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията отбелязва, че (независимо дали дружеството отговаря на условията за получаване на помощ съгласно насоките) критериите за съвместимост на помощта очевидно не са удовлетворени. Що се отнася до помощта за оздравяване, мерките не се ограничават до минимално необходимото, тъй като продължават повече от шест месеца; не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и няма да имат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави-членки. Що се отнася до помощта за преструктуриране, при липсата на план за преструктуриране Комисията не може да прецени дали помощта ще възстанови дългосрочната жизнеспособност, дали ще бъде ограничена до минимално необходимото и дали ще се избегне ненужно нарушаване на конкуренцията.
(66)
В тази връзка заключението на Комисията е, че мерките не са съвместими като помощ за оздравяване или преструктуриране.
(67)
Комисията смята, че поради естеството и характера на помощта, в дадения случай не е приложимо нито едно от изключенията, предвидени в други насоки и съобщения, публикувани съгласно член 107, параграф 3, буква в).
(68)
Съгласно член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС помощите за насърчаване на културата и опазване на наследството могат да бъдат обявени за съвместими съгласно ДФЕС, доколкото тези помощи не засягат условията на търговия и конкуренцията в рамките на ЕС в степен, която противоречи на общия интерес. Очевидно това не се отнася за разглеждания случай.
X.4. Оценка на съвместимостта съобразно временната рамка
(69)
Съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС „помощите за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“ могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(70)
Комисията отбелязва, че въпросната помощ не е предназначена за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес.
(71)
С оглед на преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка Комисията е приела Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (31) (наричана по-долу „временна рамка“).
(72)
Комисията смята, че според финансовите данни, предоставени от унгарските органи (32), преди настъпването на световната финансова и икономическа криза дружеството не е показвало признаци на затруднение. По-конкретно, както се посочва в съображение 33 по-горе, общият собствен капитал на дружеството надвишава неговия регистриран капитал, то не удовлетворява критериите за откриване на процедура по колективна несъстоятелност, предвидени от националното право, като за цялата 2008 г. има положителен оперативен резултат и положителен нетен резултат. Проблемите, довели до спирането на производството, са възникнали след началото на кризата. В тази връзка заключението на Комисията е, че към 1 юли 2008 г. Nitrogénművek не може да бъде определено като предприятие в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно то отговаря на условията за помощ по временната рамка.
(73)
Въпреки това мерките не удовлетворяват условията на точка 4.2 от временната рамка за „ограничен съвместим размер на помощта“, тъй като не са приведени в действие под формата на схема за помощ и размерът на помощта очевидно надвишава 500 000 EUR. Също така, дори ако се разглеждат поотделно, гаранциите не отговарят на условията на точка 4.3 от временната рамка за помощ под формата на гаранции, защото размерът на платените гаранционни такси (33) е по-малък от приложимите премии в защитената област (34) съгласно временната рамка. Освен това Унгария не е доказала, че е изпълнен критерият за годишната стойност на заплатите на бенефициера. Финансовият пакет не представлява помощ за производството на екологично чисти продукти (точка 4.5) нито мерки за предоставяне на рисков капитал (точка 4.6).
(74)
Помощта под формата на лихвена субсидия съгласно точка 4.4. от временната рамка се отнася за заеми с всякаква продължителност, сключени преди 31 декември 2010 г. (35) Разглежданите мерки са договорени след влизането в сила на Временната рамка и преди 31 декември 2010 г. и следователно биха могли да отговарят на условията.
(75)
Въпреки това Комисията отбелязва, че ефективната цена на транзакциите е под минималния лихвен процент, който се смята за съвместим съгласно временната рамка.
(76)
Съгласно съответната разпоредба „Комисията ще приеме публичните или частните заеми да се отпускат при лихвен процент, който е поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка, плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти“.
(77)
За заема в евро (заем А) разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е 64 базисни пункта. Освен това на 26 януари 2009 г. лихвеният процент по еднодневните депозити на Европейската централна банка (EONIA) (36) е бил 1,228 %. Като се има предвид рейтингът на бенефициера и обезпечеността на транзакцията (вж. съображение 48 по-горе), към тази база трябва да се приложи марж от 400 базисни пункта. Следователно помощта под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка би била 5,868 %. Ефективните разходи за финансиране на транзакцията (4,362 %) са по-малки от този лихвен процент.
(78)
По отношение на заема във форинти (заем Б), по дело № 78/2009 (37) унгарските органи потвърдиха, че разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е 26 базисни пункта. Също така на 26 януари 2009 г. лихвеният процент по еднодневните депозити на Унгарската централна банка (38) е бил 9,14 %. С оглед на рейтинга на бенефициера и обезпечеността на транзакцията, към тази база трябва да се приложи марж от 400 базисни пункта. Следователно помощта под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка би била 13,40 %. Ефективните разходи за финансиране на транзакцията (12,44 %) са по-малки този лихвен процент.
X.5. Заключение относно съвместимостта
(79)
С оглед на горепосоченото заключението на Комисията е, че заем А и заем Б са частично съвместими в качеството им на помощ под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка.
(80)
По-конкретно Комисията смята, че разликата между ефективната цена на транзакциите и лихвената субсидия е несъвместима, а разликата между лихвената субсидия и референтния пазарен лихвен процент е съвместима съгласно временната рамка.
XI. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(81)
Съгласно ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, ако установи, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар, Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава-членка е задължена да отмени или измени тази помощ (39). Съдът също нееднократно е постановил, че задължението на държава-членка да отмени помощ, която Комисията смята за несъвместима с вътрешния пазар, има за цел да възстанови положението, съществувало преди предоставянето на помощта (40). В този контекст, Съдът постанови, че тази цел е постигната, след като бенефициерът е изплатил сумите, предоставени му като неправомерна помощ, като по този начин се лиши от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара и се възстанови положението, съществувало преди да бъде предоставена помощта (41).
(82)
Като се опира на тази съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (42) постановява, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(83)
В тази връзка, като се има предвид, че въпросните мерки трябва да се разглеждат като неправомерна и частично несъвместима помощ, несъвместимата част трябва да бъде възстановена, за да се възобнови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на помощта. Следователно възстановяването се извършва, считано от датата, на която бенефициерът е придобил предимството, т.е. датата, на която неправомерната помощ е била на негово разположение, като върху сумата за възстановяване се начислява лихва до датата на ефективното възстановяване.
(84)
В контекста на раздел X.5 по-горе елементът на несъвместимата помощ се изчислява като разликата между съвместимата лихвена субсидия съгласно временната рамка и общите ефективни разходи за финансиране (т.е. лихвения процент плюс гаранционната премия), при условията на които е предоставено финансирането.
(85)
Точната сума за възстановяване ще се изчисли от унгарските органи.
XII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(86)
Въз основа на горното заключението на Комисията е, че мерките, т.е. заеми А и Б, предоставени на Nitrogénmuvek, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(87)
Освен това Комисията приема, че заеми А и Б са частично съвместими с вътрешния пазар в качеството им на помощ под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка. По-конкретно разликата между съвместимата лихвена субсидия съгласно временната рамка и референтния пазарен лихвен процент е съвместима, а разликата между ефективната цена на транзакциите и лихвената субсидия е несъвместима с вътрешния пазар.
(88)
Като се има предвид, че заеми А и Б следва да се разглеждат като неправомерна и частично несъвместима помощ, несъвместимата част трябва да бъде възстановена от Nitrogénművek, за да се възобнови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на помощта.
(89)
Унгарските органи са отговорни за изчисляването на точната сума за възстановяване. Сумата се изчислява като разликата между лихвената субсидия съгласно временната рамка и общите ефективни разходи за финансиране (т.е. лихвения процент плюс гаранционната премия), при условията на които е предоставено финансирането.
(90)
Комисията приема също, че гаранцията, покриваща 100 % от заем А, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС в полза на MFB,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Инвестиционният заем в размер на 52 милиона евро и заемът за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта, предоставени от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
1. Държавната помощ, предоставена неправомерно от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е частично съвместима и частично несъвместима с вътрешния пазар.
2. Неправомерната държавна помощ, представляваща разликата между лихвената субсидия съгласно временната рамка и съответния референтен лихвен процент, е съвместима с вътрешния пазар.
3. Неправомерната държавна помощ, представляваща разликата между ефективната цена на мерките и лихвената субсидия съгласно временната рамка, е несъвместима с вътрешния пазар.
4. Унгария прекратява предоставянето на държавната помощ, посочена в параграф 3, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 3
1. Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от бенефициера на помощта, посочена в член 2, параграф 3.
2. Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на бенефициера, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, параграф 3, се извършва незабавно и ефективно.
2. Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която бенефициерът възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на бенефициера е наредено да върне помощта;
2. Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Също така предоставя подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от бенефициера.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Унгария.
Съставено в Брюксел на 27 октомври 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
27. oktoober 2010,
riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) kohta, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt.
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7274 all)
(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/269/EL)
EUROOPA LIIDU KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (1) sätestatud menetlus riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) suhtes (2),
olles vastavalt nimetatud sätetele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt nendele sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
2008. aasta lõpus jõudis komisjonini teave riigiabimeetmete kohta, mida Ungari kavatses võtta äriühingu Péti Nitrogénművek Zrt. (edaspidi „Nitrogénművek”) kasuks. Pärast mitmekordset teabevahetust algatas komisjon 2009. aasta 29. aprillil ametliku uurimismenetluse väidetavate riigiabimeetmete kohta.
(2)
Ungari esitas oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta 3. ja 17. augustil 2009. aastal.
(3)
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas17. juulil 2009 (3). Oma märkused esitas neli huvitatud isikut: 18. augustil 2009 Nitrogénművek, kellele väidetavad riigiabimeetmed olid suunatud; 17. ja 18. augustil veel kaks huvitatud isikut, kes taotlesid, et nende isikut ei avalikustataks; ning 19. augustil 2009 äriühing ZAK S.A.
(4)
Komisjon edastas need märkused Ungarile 21. septembri 2009. aasta kirjaga. Ungari vastas kolmandate isikute märkustele 20. oktoobri 2009. aasta kirjas.
(5)
3. novembril 2009 esitas komisjon Ungari ametiasutustele täiendava teabenõude, millele Ungari vastas 4. detsembri 2009. aasta kirjas. Komisjoni talituste ja Ungari ametiasutuste vahel toimus 2010. aasta juunis täiendav mitteametlik teabevahetus elektroonilise kirjavahetuse vormis.
II. ABISAAJA
(6)
Nitrogénművek on väetist tootev äriühing, mis asub Pétfürdős, Veszprémi maakonnas (Ungari), mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik piirkond. Äriühing on Ungari turul peamine väetisetootja ja Ungari turu peamine varustaja.
(7)
2008. aastal oli Nitrogénműveki aastakäive 64,8 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 232 miljonit eurot), millest 74 % saadi Ungaris ja 26 % ekspordi tulemusena (peamiselt liidu turgudele). 2008. aastal oli äriühingul 508 töötajat. Äriühingu aktsiakapital moodustab 528 miljonit Ungari forintit (ligikaudu 1,92 miljonit eurot). 2008. aastal moodustas äriühingu omakapital 11 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 40 miljonit eurot).
Tabel 1
Nitrogénműveki peamised finantsandmed
2007
miljardites forintites
2007
miljonites eurodes
2008
miljardites forintites
2008
miljonites eurodes
Käive
48,211
175
64,836
232
Kasum põhitegevusest
2,435
8,9
16,335
59,4
Puhaskasum kasum/kahjum (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Allikas: andmed põhinevad äriühingu 2008. aasta aastaaruandel.
(8)
18. oktoobril 2008 peatas Nitrogénművek tootmistegevuse.
III. MEETME KIRJELDUS
(9)
18. detsembril 2008 teatas Ungari valitsus, (4) et riik „päästab” Nitrogénműveki tootmise taasalustamise ja tegevuskulude rahastamise teel, et tagada väetise tootmise jätkamine Ungaris ja säilitada töökohad.
(10)
20. detsembril 2008 kiitis valitsus heaks kaks eraldi riigigarantiid, (5) millega tagati laenud, mida andis 100 % riigi omandis olev Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (edaspidi „MFB”). Mõlemad garantiid anti tagatud summa 2 % vastava ettemakstava ühekordse tasu eest.
(11)
26. jaanuaril 2009. aastal sõlmisid MFB ja Nitrogénművek kaks riigigarantiiga tagatud laenulepingut:
a)
A-laen: 52 miljoni euro suurune investeerimislaen (6) 6 aastaks. Intressimäär on kuue kuu EURIBOR + 1,7 %. 100 % riigigarantii eest tuli ette tasuda laenusumma 2 % vastav ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 100 % riigigarantii, äriühingu varadele (7) seatud teise järjekoha (st järjekohaga vahetult pärast järgnevalt nimetatud B-laenu) hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Laenusumma tuleb maksta tagasi 12 osana iga kuue kuu järel alates 15. juunist 2009. Intressi tuleb tasuda iga kuue kuu järel;
b)
B-laen: 10 miljardi Ungari forinti suurune käibevarade finantseerimise laen 4 aastaks, intressimääraga 3 kuu BUBOR (8) + 2,5 %. Laenu tagab 80 % riigigarantii, mille eest tuli ette tasuda 2 % suurune (80 % garantiiga tagatud summa 2 % vastav) ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 80 % riigigarantii, äriühingu varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Kooskõlas valitsuse dekreediga on MFB-l õigus määrata Nitrogénműveki nõukokku kaks liiget. Laenusumma tuleb tasuda laenuperioodi lõpus. Intressi tuleb tasuda iga kolme kuu järel.
Tabel 2
Nitrogénműveki kasuks võetud riiklike meetmete kokkuvõte
Eesmärk
Laenusumma
Intress
Tagatis
2 % suurune ettemakstav garantiitasu aasta lõikes (9)
Pangale antud peamised tagatised
A-laen
Investeering
52 miljonit eurot
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Varadele seatud teise järjekoha hüpoteek
B-laen
Käibevarade finantseerimine
10 miljardit Ungari forintit
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek
(12)
Nitrogénművek alustas tootmist taas 26. veebruaril 2009.
IV. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(13)
29. aprilli 2009. aasta menetluse algatamise otsuses püstitas komisjon küsimuse, kas Nitrogénművek on raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) (edaspidi „ühenduse suunised”) tähenduses, ja kui ta seda on, siis kas ta oleks turutingimustel saanud samasugust laenu kui see, mida pakkusid Ungari ametiasutused. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et äriühingu kasuks võetud järgnevalt kirjeldatud meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, kuna näib, et neid anti intressimääraga, mis jääb alla turu intressimäära:
a)
52 miljoni euro suuruse investeerimislaenu jaoks antud 100 % riigigarantii;
b)
52 miljoni euro suurune investeerimislaen ise, kuna see on olemasolev laen, mis anti enne riigigarantii andmist. (Menetluse algatamisel kättesaadava teabe põhjal ei olnud üheselt mõistetav, kas investeerimislaenu puhul on tegu olemasoleva või uue laenuga.);
c)
10 miljardi Ungari forinti suuruse käibevarade finantseerimise laenu jaoks antud 80 % riigigarantii;
d)
käibevarade finantseerimise laenu riigigarantiiga tagamata 20 %.
(14)
Veel arvas komisjon, et investeerimislaenu tagav 100 % riigigarantii kujutab endast MFB-le antud riigiabi, kuna sellega tagatakse olemasolevat laenu.
V. UNGARI MÄRKUSED
(15)
Üldiselt on Ungari seisukohal, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, kuna need vastasid turutingimustele ja seega ei andnud abisaajale eelisseisundit. Ungari ei vaidlusta riigiabi muude kumulatiivsete tingimuste olemasolu: riigiressursside üleandmist, valikulisust, konkurentsi moonutamist ja mõju kaubandusele.
(16)
Ungari väidab eelkõige, et Nitrogénművek ei ole ühenduse suuniste tähenduses vaadeldav raskustes oleva äriühinguna. Ungari ametiasutused väidavad, et äriühing oli kasumlik ja 2008. aastal olid tema kaubanduslikud väljavaated head. Ungari arvates võis äriühingu krediidivõimet meetmete võtmise ajal „rahuldavaks” pidada, mis vastab komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (11) (edaspidi „komisjoni teatis”) sätestatud BB-reitingukategooriale.
(17)
Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega 2008. aasta sügisel märkisid Ungari ametiasutused, et väetisesektorile on üldiselt omane hooajalisus. Peale selle vähenes majanduskriisi tõttu nõudlus. Äriühing otsustas tootmise peatada kõrgete maagaasihindade (maagaas on väetise tootmisel üks peamisi kuluartikleid ning oodata oli hindade langemist) ja kogunenud suurte varude tõttu. Ungari märgib veel, et selline tootmise peatamine ei olnud Euroopa turul haruldane; nimetatud ajavahemikus peatasid tootmise või piirasid seda paljud tehased.
(18)
Seoses makstud intresside ja garantiitasudega väidab Ungari, et need vastavad turutingimustele: i) B-laenu puhul ei kujuta need endast komisjoni teatise kohaselt toetust ja ii) A-laenu puhul oli intressimäär madalam komisjoni teatise kohasest turutingimustele vastavast määrast, kuid võttes arvesse tagatiste suurt väärtust, võib seda ikkagi pidada turutingimustele vastavaks. Ungari väidab ka, et 2008. aasta esimeses pooles sõlmisid äriühing ja kommertspangad sarnastel tingimustel mitu laenu- ja krediidilepingut, mis - Ungari arvates - näitavad seda, et A- ja B-laenu maksumus ja tingimused ei kujutanud endast eelist võrreldes turutingimustel antava rahastamisega.
VI. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(19)
Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi äriühingu kolmelt konkurendilt (12). Kõik kolm isikut toetasid komisjoni uurimismenetlust ja olid seisukohal, et laenud kujutavad endast riigiabi.
(20)
Ka abisaaja esitas märkused, milles väitis, et meetmed ei kujuta endast ebaseaduslikku riigiabi. Abisaaja ja Ungari ametiasutuste väited suures osas kattuvad.
VII. UNGARI MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
(21)
Huvitatud isikute märkustele vastates lükkab Ungari ümber kolmandate isikute väited ja jääb seisukohale, et Nitrogénművek ei saanud riigiabi.
VIII. ABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
(22)
Et teha kindlaks, kas meede kujutab endast riigiabi, peab komisjon hindama, kas vaidlustatud meede vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kõnealuses artiklis on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud äriühinguid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”
(23)
Kõnealust sätet arvesse võttes uurib komisjon järgnevalt seda, kas Nitrogénműveki kasuks võetud vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi.
VIII.1. MFB antud laenud olid riigiga seostatavad
(24)
Pärast meetmete võtmist on MFB tegevust käsitlevad eeskirjad muutunud. Hinnang põhineb kõnealuste laenulepingute sõlmimise ajal kehtinud õiguslikul olukorral.
(25)
MFB on riigile kuuluv spetsialiseerunud rahandusasutus, mis asutati (selleks ettenähtud) õigusaktiga ja mille tööd meetmete võtmise ajal reguleeris samuti nimetatud õigusakt (13) (edaspidi „MFB-seadus”). Selle seaduse järgi täidab pank kindlaksmääratud avaliku huvi eesmärke, tema peamine ülesanne on stimuleerida majanduse arengut ning aidata tõhusalt kaasa valitsuse majandus- ja arengupoliitika täitmisele. Teatavat osa kommertspankade suhtes kehtivaid usaldatavusnormatiive ei saa MFB suhtes kohaldada, kuna MFB suhtes kehtivad MFB-seaduses sätestatud spetsiaalsed usaldatavusnormatiivid.
(26)
MFB 60 miljardi Ungari forinti suurune aktsiakapital kuulub 100 % Ungari riigile, aktsiaid ei saa MFB-seaduse kohaselt võõrandada. Osa MFB kohustusi kaetakse riigieelarvest; eelarveseaduses on sätestatud MFB antava laenu maksimaalne summa, samuti summad, mida ta tagada võib. Peale selle lähevad kõik väljamakstud dividendid tagasi riigieelarvesse. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et MFB antud laenud hõlmavad riigi vahendeid.
(27)
Riigi omandiõigust rakendab asjaomane minister. MFB annab igal aastal ministrile oma tegevuse kohta aru; ka audiitori määrab ametisse minister. Ka juhatuse ja järelevalvenõukogu liikmed ja esimehe, samuti tegevjuhi määrab ametisse ja vabastab sealt vastava valdkonna minister.
(28)
Kuigi asutuse riiklik juhtimine ei muuda selle kõiki menetlusi automaatselt riigiga seostatavaks, (14) on kõnealusel juhul olemas Euroopa Kohtu poolt kindlaks määratud tingimused, (15) mille põhjal saab järeldada, et MFB tegevus on seostatav riigiga. MFB järgib avaliku huvi eesmärki, tema õiguslikku seisundit reguleerib eraldi õigusakt, asutus on osaliselt vabastatud finantsjärelevalve eeskirjade täitmisest ja ametiasutustel on tugev kontroll juhatuse üle. Eelkõige seepärast võib meetmete võtmist käsitleva otsuse asjaolude põhjal (valitsuse dekreet, mis käsitleb konkreetselt MFB laenude eest antud garantiid ja milles on sätestatud, et vastutasuks võib MFB määrata Nitrogénműveki juhatusse kaks liiget ning valitsuse pressiesindaja eelnev teade meetmete võtmise kohta) pidada Ungari ametiasutusi meetmete võtmisel osalenuks.
(29)
Eelneva põhjal on komisjon seisukohal, et MFB meetmed on riigiga seostatavad.
VIII.2. Meetmeid tuleb pidada otseselt riigi antud laenuks
(30)
Kuna laenud ise on otseselt seostatavad riigiga, ei suurenda peale selle antud riigigarantii riigi finantskoormust ega Nitrogénműveki eelisseisundit. Seepärast tundub olevat põhjendatud kõnealuste laenude ja garantiide käsitamine otseselt riigi antud laenudena (Nitrogénműveki kulud moodustavad laenuintress ja garantiitasu).
(31)
Sellest tulenevalt hinnatakse riigiabi lähtuvalt laenude suhtes kohaldatavast komisjoni teatisest.
VIII.3. Eelisseisund: meetmed olid turuga kooskõlas
VIII.3.1. Äriühingu finantsolukord meetmete võtmise ajal
(32)
Ungari jääb seisukohale, et Nitrogénművekit ei saanud meetmete võtmise ajal pidada raskustes olevaks äriühinguks ühenduse suuniste tähenduses. Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega oktoobris 2008 väitsid Ungari ametiasutused, et see oli strateegiline ja hooajaline otsus ning et sügisel 2008 peatasid tootmise veel mitu teistki turuosalist. Ungari väidab, et äriühingule omistati sel ajal õigesti BB-kategooria.
(33)
Komisjon väidab, et vaatamata ilmsetele likviidsusprobleemidele, mida kinnitavad ka Ungari esitatud tõendid, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Seega näib, et ühenduse suuniste punktides 9-11 sätestatud tingimused ei olnud täidetud.
(34)
Uurimise tulemusena (äriühingu 2008. aasta aastaaruandest) selgus aga, et Nitrogénművekil oli riigi vahendeid tootmise taaskäivitamise jaoks vaja. 2008. aasta aastaaruandes rõhutatakse: „Aasta [2008] teises pooles maailmas välja kujunenud finants- ja majanduskriis tabas ka äriühingut. Väetisetooteid kasutavatel põllumajandusettevõtjatel tekkisid rahalised raskused, seetõttu kahanes äriühingu toodete müümine miinimumini. Finants- ja majanduslikel põhjustel peatas äriühing alates 18. oktoobrist 2008 töö oma tootmisüksustes. Tootmise taaskäivitamise huvides alustas äriühingu omanik läbirääkimisi valitsuse esindajatega. Nende läbirääkimiste tulemusena […] andis valitsus riigigarantii […], et tagada Ungari varustatus lämmastikväetistega.” (16). Aastaaruande põhjal võib järeldada ka seda, et käibevahendite finantseerimise laen oli vajalik tootmise taaskäivitamiseks ning et selle summa üht osa kasutati 31. detsembril 2008 maksmisele kuuluvate täitmata võlakohustuste katmiseks varustajate ees (17).
(35)
Komisjoni arvates ei saa sellist äriühingut, mis peatas tootmise ega suutnud seda ilma riigi abita taaskäivitada, sõltumata tootmise peatamise algpõhjustest pidada terveks ja elujõuliseks äriühinguks. Aastaaruande põhjal on selge, et äriühingul oli tõsiseid raskusi likviidsusega ja et riigi sekkumine oli rahastamise saamisel väga oluline.
(36)
Seoses äriühingu krediidivõimega kahtleb komisjon, kas väidetav BB-kategooria kajastas Nitrogénműveki tegelikku finantsolukorda meetmete võtmise ajal. Esiteks märgib komisjon, et Ungari ei esitanud sõltumatu hindamis- või rahandusasutuse koostatud hinnangut. Väidatava BB-kategooria omistas MFB, kes käitus nimetatud meetmete seisukohast riigi vahendi (valitsuse otsuse kohaselt), mitte põhjendatud majanduslikku hinnangut anda püüdva sõltumatu rahandusasutusena. Juba selle pärast on kategooria väärtus küsitav. Teiseks ei edastanud Ungari mingit teavet selle kohata, millist meetodit MFB kasutas ja millisel teabel põhines järeldus, et äriühingu finantsolukord on stabiilne. Kolmandaks, võttes arvesse, et Nitrogénművek oli meetmete võtmise ajal tootmise peatanud ja selgelt kiiret rahastamist vajav äriühing, kes ei oleks ilma rahastamiseta suutnud tootmist taaskäivitada (vt üksikasju eelnevatest põhjendustest 34 ja 35), ei ole tõenäoline, et finantsolukord oleks võinud olla „rahuldav”. Arvestades eelnevat ja sõltumata äriühingu minevikutulemustest, ei saa komisjoni arvates väidetavat BB-kategooriat kasutada selle hindamisel, kas meetmed kujutavad endast komisjoni teatise kohaselt riigiabi.
(37)
Sellest lähtuvalt ei saa äriühingut komisjoni arvates pidada stabiilses finantsolukorras olevaks äriühinguks. Esitatud materjalide põhjal selgub üheselt, et äriühingul olid tõsised likviidsusprobleemid ja ta ei olnud võimeline tootmist taaskäivitama (vt põhjendused 34 ja 35). Seega võib äriühingut pidada halvas finantsolukorras olevaks, mis vastab komisjoni teatises sätestatud kõige madalamale kategooriale (CCC-kategooria).
VIII.3.2. Tagatised
(38)
Tagatiseks antud vahendite seas on Nitrogénműveki mitme tootmisüksuse kinnisvara, hooned ja seadmed (18).
(39)
Hüpoteegiga koormatud vahendite väärtuse kohta esitas Ungari ettevõtja […] (19) poolt 2008. aastal koostatud hinnangu. Selle hinnangu kohaselt oli hüpoteegiga koormatud vahendite turuväärtus ligikaudu […] miljonit eurot, tegelik likvideerimisväärtus ligikaudu […] miljonit eurot. MFB arvestuste kohaselt oli vahendite riskiteguriga koormatud likvideerimisväärtus ligikaudu […] miljonit eurot.
(40)
Pidades silmas seda, et kahe vaadeldava laenu koguväärtus oli 88 miljonit eurot (st kõige leebema hinnangu korral moodustab tagatiste väärtus laenude väärtusest [enam kui 70] %), on tehingutel komisjoni arvates suur tagatis. Kuigi A-laenu tagatiseks olev hüpoteek on teise järjekohaga, saab tehingutest tuleneda võivad võimalikud nõuded rahuldada B-laenu nõuete järel.
(41)
See asjaolu, et tagatised olid antud MFB-le, mitte otse riigile, ei ole oluline. Kui käendaja peab käenduse jõustumise tõttu tasuma nõuded, siis Ungari õiguse kohaselt (20) lähevad kõik laenuga seotud õigused talle üle. Seepärast, kui Nitrogénművek ei maksa laene tagasi, ja MFB realiseerib garantii, võib riik laenulepingu käendamise tõttu nõuded rahuldada.
(42)
Peale selle oli riigil B-laenu puhul õigus nimetada äriühingu juhatusse kaks liiget, kellel on vetoõigus dividendide väljamaksmise, kolmandatele isikutele täiendavate tagatiste andmise ja 100 miljonit Ungari forintit ületavate laenude võtmise otsuste suhtes.
(43)
Neid tegureid arvestades on komisjon arvamusel, et komisjoni teatise seisukohast on mõlemal tehingul suur tagatis.
VIII.3.3. Võrreldavad turuintressimäärad
(44)
Ungari edastab esitatud materjalide seas ka mitu väidetavalt „võrreldavat” kommertspankade ja Nitrogénműveki vahel sõlmitud laenulepingut, et tõendada riigi võetud meetmetega seotud tasude kokkusobivust turuga.
(45)
Need näited aga ei ole võrreldavad, seepärast ei saa neid käesoleva hinnangu puhul arvesse võtta. Esiteks on suurem osa lepinguid sõlmitud väiksema summa ja arvelduskrediidi limiidi peale (21). Teiseks on pankade intressimäärad kõrgemad kui vaadeldavatel laenudel (22). Viimane ja kõige olulisem aspekt on see, et laenud anti enne majanduskriisi, peamiselt 2008. aasta esimeses pooles. Sel ajal valitsenud majandustingimused ei ole võrreldavad 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta jaanuariga, mil finantskriis oli sügavaim.
VIII.3.4. Komisjoni teatise kohased soovituslikud intressimäärad
(46)
Selle kindlaks määramiseks, kas laen sisaldab riigiabielementi ja kui, siis millises ulatuses, kasutab komisjon oma teatises turuintressimäärasid asendavaid väärtusi. Komisjoni teatise kohaselt tuleb baasmäära suhtes krediidireitingust ja antud tagatistest sõltuvalt kohaldada erinevaid marginaale.
(47)
Hindamisel asjakohase kuupäeva puhul tuleb, silmas pidades seda, et poolte suhtes lõplikult siduvad õiguslikud toimingud (st laenulepingud) sõlmiti 26. jaanuaril 2009, võrrelda sel päeval kehtivat viitemäära (baasmäär pluss asjakohane marginaal) rahastamispaketi eest tegelikult tasutavaga.
(48)
Kohaldatava marginaali puhul arvab komisjon eelnevalt üksikasjalikult kirjeldatu põhjal, et Nitrogénművek kuulus viitemääratabeli kõige alumisse kategooriasse ja et tehingutel oli suur tagatis. Selle põhjal võib soovituslikuks turuintressimääraks pidada baasmäära, millele on lisatud marginaal 400 baaspunkti.
(49)
A-laenu (eurodes) tegelik kogumaksumus oli 26. jaanuaril 2009 4,362 % (23). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval soovituslik viitemäär 8,99 % (24). A-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise.
(50)
B-laenu (Ungari forintites) tegelik kogumaksumus oli 12,44 % (25). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval asjaomane viitemäär 14,01 % (26). B-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise.
VIII.4. Järeldus riigiabi olemasolu kohta
(51)
Nagu eelnevalt demonstreeritud, rahastati meetmed riigi vahenditest ja need on seostatavad riigiga.
(52)
Nitrogénművek sai juurdepääsu rahastamisele soodsamatel tingimustel kui need, mis turul valitsesid. Seega annavad meetmed äriühingule eelisseisundi.
(53)
Peale selle on eelis valikuline, kuna meetmeid võeti vaid seoses Nitrogénművekiga.
(54)
Sellised valikulised meetmed moonutavad tõenäoliselt konkurentsi, kuna annavad äriühingule eelise konkurentide ees; peale selle on liikmesriikidevaheline väetisekaubandus hästi toimiv.
(55)
Seega on A- ja B-laen vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 107 lõikele 1 riigiabi.
IX. MFB-LE ANTUD VÕIMALIK ABI
(56)
Menetluse algatamise otsuses arvas komisjon, et A-laenu 100 % garantii võib olla MFB-le antud riigiabi, kuna vastuolulise teabe põhjal võib järeldada, et investeerimislaenu puhul oli tegu juba olemasoleva laenuga (sellisel juhul saaks hilisemat garantii andmist pidada pangale antud riigiabiks, kuna see parandab laenu tagasisaamise võimalusi). Uurimise käigus aga selgus, et A-laen on uus laen, mille lepingule kirjutati alla 26. jaanuaril 2009, seega ei olnud 100 % riigigarantii MFB-le antud riigiabi.
X. MEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
X.1. Üldised märkused
(57)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud erandid üldreeglist, mille kohaselt riigiabi ei ole vastavalt artikli 107 lõikele 1 kokkusobiv siseturuga.
(58)
Järgnevalt hindab komisjon meetme kokkusobivust vastavalt nimetatud eranditele. Juba eelnevalt tuleks aga märkida, et Ungari ametiasutused ei esitanud ühtegi väidet meetme kokkusobivuse kohta siseturuga.
X.2. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 2 tulenevad erandid
(59)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid käesoleval juhul ei kehti, sest meede ei ole sotsiaalabi, abi ei antud üksiktarbijatele, selle eesmärk ei ole loodusõnnetuste või erakordsete sündmuste tekitatud kahju korvamine ja tegemist ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga.
X.3. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 3 tulenevad erandid
(60)
Täiendavad erandid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Järgnevalt hindab komisjon esmalt meetmete kokkusobivust artikli 107 lõike 3 punktidega a, c ja d, seejärel artikli 107 lõike 3 punktiga b.
(61)
Artikli 107 lõikes 3 on sätestatud, et „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Ühinemise ajal peeti selliseks piirkonnaks kogu Ungari territooriumi ja enamik riigi piirkondadest on siiani abikõlblikud (27).
(62)
Abistatavatele piirkondadele antava riigiabi kokkusobivust reguleerivad komisjoni regionaalabi suunised aastateks 2007-2013 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (28). Kõnealused meetmed ei vasta aga regionaalabi suunistele. Investeerimislaen anti sellise investeeringu jaoks, mis oli tehtud juba varem, (29) mistõttu puudub regionaalabi suunistel nõutav stimuleeriv mõju. Seoses võimaliku tegevusabiga ei soodusta abi ühegi tegevuse või majanduspiirkonna arengut ja see ei ole ajaliselt piiratud, järk-järgult vähenev ega proportsionaalne määral, mis oleks vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks (30).
(63)
Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et kõnealuse abi suhtes ei saa kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit.
(64)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on kuulutatud kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on koostanud hulga suuniseid ja teatisi, milles selgitatakse, kuidas kohaldada kõnealuses artiklis sätestatud erandit.
(65)
Seoses ühenduse suunistega märgib komisjon, et ilmselt ei ole abi kokkusobivuse tingimused täidetud (sõltumata sellest, kas äriühing suuniste põhjal abikõlblik oli). Päästmisabi ei olnud piiratud minimaalselt vajalikuga, sest kestis kauem kui kuus kuud; Ungari ametiasutused ei tõendanud ka, kas meetmed võeti suurte sotsiaalsete probleemide tõttu ja kas nende soovimatu mõju ulatub teistesse liikmesriikidesse. Ümberkorraldusabiga seoses ei saa komisjon struktuuri ümberkorralduskava puudumisel hinnata, kas toetus taastaks pikaajalise elujõulisuse, oleks minimaalne ja kas ülemäärast konkurentsimoonutust saaks vältida.
(66)
Komisjon väidab seepärast, et meetmed ei ole päästmis- või ümberkorraldusabina kokkusobivad.
(67)
Komisjoni arvates ei ole käesoleval juhul kohaldatav ükski artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal koostatud muudes suunistes ja teatistes sätestatud erand.
(68)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d on sätestatud, et abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Käesoleval juhul see ei pea ilmselgelt paika.
X.4. Kokkusobivuse hindamine ajutise raamistiku põhjal
(69)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks” võib pidada siseturuga kokkusobivaks.
(70)
Komisjon märgib, et kõnealuse abi eesmärk ei olnud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine.
(71)
Mitme liikmesriigi majanduses tekkinud suure segaduse likvideerimiseks võttis komisjon vastu teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (31) (edaspidi „ajutine raamistik”).
(72)
Komisjon on Ungari ametiasutuste esitatud finantsandmete (32) põhjal seisukohal, et äriühing ei olnud enne ülemaailmset finants- ja majanduskriisi raskustes. Eelkõige, nagu osutatud eelnevas põhjenduses 33, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Tootmise peatamise põhjustanud probleemid tekkisid pärast kriisi. Komisjon on seisukohal, et 1. juulil 2008 ei olnud Nitrogénművek raskustes olev äriühing ühenduse suuniste tähenduses. Seepärast oli ta ajutise raamistiku põhjal abikõlblik.
(73)
Meetmed aga ei vasta ajutise raamistiku punktile 4.2 kui „siseturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi”, seda abi ei antud abiprogrammi vormis ja tundub, et abisumma on suurem kui 500 000 eurot. Peale selle, ka siis kui garantiisid eraldi vaadelda, ei vasta need garantiidena antava abina ajutise raamistiku punktile 4.3, kuna garantiitasud (33) on väiksemad kui ajutise raamistiku kohaselt kohaldatavad tasud („safe harbour” (34) preemiad). Ungari aga ei tõendanud rendikuludega seotud kriteeriumi täitmist. Rahastamispakett ei ole keskkonnahoidlike toodete tootmiseks antud abi (punkt 4.5) ega ka riskikapital (punkt 4.6).
(74)
Ajutise raamistiku punktis 4.4 osutatud subsideeritud intressimäärana antav abi on kohaldatav 31. detsembrini 2010 sõlmitud mis tahes kestusega laenulepingute suhtes (35). Vaadeldavate meetmete suhtes sõlmiti lepingud pärast ajutise raamistiku jõustumist ja enne 31. detsembrit 2010, seega on need abikõlblikud.
(75)
Komisjon märgib siiski, et meetmete tegelik maksumus on väiksem kui ajutise raamistiku põhjal kokkusobivaks peetav minimaalne intressimäär.
(76)
Asjaomase sätte põhjal „on komisjon nõus, kui riigi või eralaene antakse intressimääraga, mis on vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta”.
(77)
Eurodes saadud laenu (A-laenu) puhul vastab 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe 64 baaspunktile. Peale selle oli Euroopa Keskpanga päevaintress (EONIA) 26. jaanuaril 2009 (36) 1,228 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist (vt eelnev põhjendus 48), tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 5,686 %. Meetme tegelik maksumus (4,362 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär.
(78)
Ungari forintides saadud laenu (B-laenu) puhul kinnitasid Ungari ametiasutused seoses juhtumiga nr N 78/09, (37) et 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe vastab 26 baaspunktile. Peale selle oli Ungari keskpanga päevaintress 26. jaanuaril 2009 (38) 9,14 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist, tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 13,40 %. Meetme tegelik maksumus (12,44 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär.
X.5. Järeldus kokkusobimatuse kohta
(79)
Eelneva põhjal väidab komisjon, et A- ja B-laen sobivad subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal teataval määral kokku.
(80)
Seepärast tunnistab komisjon kokkusobimatuks tehingute tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahelise erinevuse; subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe on ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv.
XI. SISSENÕUDMINE
(81)
ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (39). Kohtupraktika põhjal võib veel väita, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (40). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (41).
(82)
Kõnealusest kohtupraktikast tulenevalt on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (42) artiklis 14 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.
(83)
Seega võttes arvesse, et kõnealust meedet tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord. Seetõttu nõutakse summa tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.
(84)
Võttes arvesse eelnevat osa X.5, tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa, ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahe.
(85)
Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused.
XII. KOKKUVÕTE
(86)
Eelneva põhjal järeldab komisjon, et Nitrogénművekile antud A- ja B-laen on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(87)
Komisjon väidab ka, et A- ja B-laen on subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal siseturuga kokkusobivad. Nimelt on subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv. Seevastu meetmete tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahe on siseturuga kokkusobimatud.
(88)
Võttes arvesse, et A- ja B-laenu tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord.
(89)
Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused. Summa tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahena.
(90)
Komisjon järeldab veel, et A-laenule antud 100 % garantii ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatav MFB-le antud riigiabina.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
52 miljoni euro suurune investeerimislaen ja 10 miljardi Ungari forinti suurune käibevahendite finantseerimise laen, mis Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt., on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatav riigiabina.
Artikkel 2
1. Riigiabi, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt. vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, on siseturuga osaliselt kokkusobiv ja osaliselt kokkusobimatu.
2. Ajutise raamistiku kohase subsideeritud intressimäära ja asjaomase viitemäära vahele vastav ebaseaduslik riigiabi on siseturuga kokkusobiv.
3. Meetmete tegeliku maksumuse ja ajutise raamistiku kohase subsideeritud intressimäära vahele vastav ebaseaduslik riigiabi on siseturuga kokkusobimatu.
4. Ungari lõpetab alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest lõikes 3 osutatud riigiabi andmise.
Artikkel 3
1. Ungari nõuab artikli 2 lõikes 3 nimetatud abi abisaajalt tagasi.
2. Tagasinõutavalt summalt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.
3. Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga.
Artikkel 4
1. Artikli 2 lõikes 3 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Ungari peab tagama käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemist.
Artikkel 5
1. Ungari esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja tagasimaksmise intressid);
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagastada.
2. Ungari hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisega, kuni artikli 2 lõikes 3 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Ungari esitab komisjoni nõudmisel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti annab Ungari üksikasjalikku teavet abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.
Artikkel 6
Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.
Brüssel, 27. oktoober 2010