РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1389/2011 НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1631/2005 (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мерки във вид на индивидуални мита в размер от 7,3 % до 40,5 % с остатъчно мито от 42,6 % (3) върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
С Регламент (ЕО) № 855/2010 (4) Съветът намали приложимото индивидуално мито за едно дружество от 14,1 % на 3,2 %.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 6 юли 2010 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) от името на производители от Съюза, които в случая представляват основният дял - повече от 90 %, от общото производство на трихлороизоцианопикочна киселина в Съюза („заявителите“).
(4)
Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане
(5)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 6 октомври 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване“), Комисията обяви, че започва преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(6)
Разследваният период в рамките на преразглеждането (РПРП) е от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Вероятността от продължаване или повтаряне на вредата е анализирана за периода от 1 януари 2007 г. до края на РПРП (разглеждания период).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално уведоми заявителите, другия известен производител от Съюза, производителите износители, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР, за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките.
(8)
На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(9)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза в известието за започване на преразглеждане се предвижда подбор на извадка за тези заинтересовани страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи съответен подбор, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок от 15 дни от публикуването на известието за започване на преразглеждане и да предоставят на Комисията посочената в известието информация.
(11)
Нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие при разследването.
(12)
Що се отнася до вносителите, няколко дружества първоначално се отзоваха, но на по-късен етап оттеглиха съдействието си.
(13)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни в сроковете, определени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от тримата известни производители от Съюза и от двама ползватели.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място при двамата основни производители в Съюза:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Барселона), Испания;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Барселона, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея (TCCA), наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от КНР.
(16)
TCCA е химически продукт, който се използва като широкоспектърен органичен хлорен дезинфектант и избелител и се прилага по-специално за дезинфекция на водата в плувни басейни. Продава се във вид на прах, гранули, таблетки или дражета. Всички разновидности на TCCA и препаратите от нея имат еднакви основни характеристики (химичен състав) и свойства (дезинфектант) и са предназначени за сходна употреба, поради което се разглеждат като един-единствен продукт.
(17)
Разследването потвърди, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителите износители за Съюза, има сходни физически и химически характеристики и употреби с продукта, произвеждан и продаван от производителите от Съюза на пазара на Съюза, както и от производителя в държавата аналог на вътрешния и външния пазар. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проведено преразглеждане, за да се установи дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(19)
Както беше обяснено по-горе, нито един от 30-те известни производители износители, с които беше установена връзка, не се отзова в процеса на изготвяне на извадката и не заяви интереса си в хода на разследването.
(20)
Тъй като нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие, констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга се основават на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент, а именно данни на Евростат, искането за преразглеждане и официални статистически данни на КНР за износа ѝ.
(21)
За определяне на нормалната стойност бяха използвани и предоставените данни от съдействащия производител износител в държавата аналог - Япония.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като КНР е икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябва да се определи на основата на цената или конструираната нормална стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика (държава аналог) или цената от държавата аналог към други държави, включително Европейския съюз, или ако те не могат да бъдат определени, на всяка друга разумна основа, включително действително платената или подлежаща на плащане цена за сходни продукти в Съюза, при необходимост след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(23)
В известието за започване Комисията обяви, че в предишното разследване Япония вече е била използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел установяването на нормална стойност по отношение на КНР и че отново възнамерява да използва Япония за тази цел. В хода на разследването за преразглеждане бе установена връзка и с производители в други държави с пазарна икономика, като САЩ и Тайван, и бе потърсено тяхното съдействие. Съдействие оказа обаче само един производител износител от Япония.
(24)
Поради това бе прието, че Япония е подходяща държава аналог. Не бяха получени коментари или възражения от заинтересованите страни по отношение на това доколко подходяща е тази държава.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на получената информация от съдействащия производител износител в държавата аналог, т.е. на основата на платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар в Япония за сходните продукти, за които беше установено, че се продават при обичайни търговски условия.
(26)
На първо място беше установено дали общите продажби на сходния продукт от страна на съдействащия производител износител в Япония към независими клиенти имат представителен характер съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представляват най-малко 5 % от общия обем експортни продажби на разглеждания продукт в Съюза. Беше установено, че през РПРП продажбите на съдействащия производител износител на вътрешния пазар в Япония имат представителен характер.
(27)
След това беше направена проверка с цел да се установи дали продажбите на вътрешния пазар са извършени при обичайни търговски условия (ОТУ) в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(28)
Тъй като беше прието, че всички продажби на вътрешния пазар са реализирани с печалба, нормалната стойност се основава на действителната среднопретеглена цена на вътрешния пазар през РПРП.
2.3. Експортна цена
(29)
Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР експортната цена беше определена въз основа на данни на Евростат.
2.4. Сравнение
(30)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За тази цел бяха внесени корекции за разлики в транспортните разходи и разходите за застраховка.
2.5. Дъмпингов марж
(31)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена. Въз основа на описаната по-горе методология бе установен дъмпингов марж от 75 %.
3. Възможни промени във вноса при евентуална отмяна на мерките
3.1. Предварителна бележка
(32)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПРП беше проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга.
(33)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет в КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите износители от КНР и техният износ за трети държави.
3.2. Свободен капацитет на производителите износители от КНР
(34)
При липсата на друга информация относно производствения капацитет анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент въз основа на информацията в искането за преразглеждане.
(35)
Според искането за преразглеждане използването на производствения капацитет в КНР през разглеждания период е останало ниско - под 40 %. Вследствие на огромния производствен капацитет и слабото търсене на вътрешния пазар изглежда, че в КНР е налице свободен капацитет от повече от 180 000 тона, който може да бъде насочен за износ. За сравнение потреблението в Съюза през РПРП възлиза на около 44 000 тона.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(36)
Признак за привлекателността на пазара на Съюза е фактът, че налагането на антидъмпингови мита не спря увеличаването на вноса от КНР в Съюза. Въпреки че през периода 2007-2009 г. обемите на вноса са по-малки в сравнение с периода на първоначалното разследване, довело до налагането на мерките, обемите на вноса през РПРП надвишават тогавашното равнище и са достигнали 22 696 тона.
(37)
Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса се е увеличила, цените неизменно остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза.
(38)
Фактът, че през разглеждания период вносът от КНР се е увеличил до равнище, което през РПРП е по-високо в сравнение с периода на първоначалното разследване, сочи, че в КНР е налице траен интерес към пазара на Съюза.
3.4. Експортни цени към трети държави
(39)
Направен бе анализ на статистическите данни на КНР за износа с оглед на обема на износа от КНР и цените към други трети държави. Според тези статистически данни през 2010 г. общо 24 % от износа на КНР е бил предназначен за пазара на Съюза. Експортните цени FOB за ЕС са малко по-високи от експортните цени за останалата част на света. При липсата на съдействие обаче и на данни в искането за преразглеждане относно износа към други трети държави не беше възможно цените на равнище CIF да бъдат сравнени със средната цена на промишлеността на Съюза. Въпреки това фактът, че експортните цени към трети държави средно са по-ниски в сравнение с експортните цени към Съюза, може да се разглежда като знак, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР и че при липсата на мерки е вероятно износът да продължи да се увеличава.
4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че износът от КНР все още е дъмпингов и че съществува вероятност дъмпингът на пазара на Съюза да продължи, ако сега действащите антидъмпингови мерки бъдат отменени. Като се имат предвид съществуващият свободен капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, въз основа на направеното сравнение между експортните цени към ЕС и цените към трети държави е вероятно обемът на дъмпингов износ от КНР в Съюза съществено да се увеличи, ако се допусне преустановяване на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(41)
Разглежданият продукт се произвежда в Съюза от три дружества. Поради това се смята, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент (наричана по-долу „промишлеността на Съюза“).
2. Предварителна бележка
(42)
Данните са събрани от статистически данни на Евростат, искането за преразглеждане, отговорите на въпросниците и проверките на място.
(43)
Икономическите показатели относно производството, капацитета, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и заетостта се отнасят за данните, предоставени от тримата производители от Съюза. Поради ограниченото съдействие на един от производителите от Съюза, който не е заявител по настоящото преразглеждане, всички останали показатели се отнасят за данните, предоставени единствено от заявителите. Тъй като заявителите представляват около 90 % от производството на Съюза през РПРП, се смята, че представените от тях данни представляват промишлеността на Съюза за целите на настоящото преразглеждане. Само получените от заявителите данни бяха проверени на място.
(44)
Данните, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза и с потреблението, могат да бъдат предоставени само във вид на индекс с цел запазването на поверителност в съответствие с член 19 от основния регламент. Причината е, че тези икономически показатели се отнасят само за двама производители или в някои случаи за трима производители, един от които развива само минимална дейност в отрасъла.
(45)
През юни 2009 г. единият от заявителите закри една от двете си производствени бази, като прекрати производството, считано от тази дата, и освободи всичките си служители. Първоначално производствената база беше замразена за няколко месеца, но през януари 2010 г. беше окончателно закрита. Това се отрази върху някои показатели, като потребление, производствен обем и производителност, както е обяснено по-подробно в съображения 47 и 62.
3. Потребление на пазара на Съюза
(46)
Потреблението в Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите, реализирани от тримата производители от Съюза на пазара на Съюза, и на данни на Евростат за вноса.
(47)
През периода 2007-2009 г. потреблението на TCCA в Съюза е намаляло с 19 %, преди да се възстанови през РПРП до равнище, което е с 6 % по-високо в сравнение с 2007 г. По отношение на 2008 и 2009 г. тази тенденция може да се обясни със съчетаното въздействие на по-ниско търсене вследствие на световната икономическа криза и ограничено предлагане поради закриването на една производствена база през 2009 г. (вж. съображение 45). По-високото равнище на потребление в Съюза през РПРП е свързано най-вече с възстановяването от икономическата криза и с увеличения внос от КНР.
Таблица 1
Потребление в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Потребление в Съюза (МТ)
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
81
106
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(48)
По-долу са изложени тенденциите относно обема и пазарните дялове на дъмпинговия внос от КНР. Тъй като нито един износител/производител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, посочените по-долу количества и пазарни дялове се основават на данни на Евростат за вноса.
(49)
Внесените количества TCCA от КНР слабо са намалели през 2008 и 2009 г. След този спад вносът значително се е увеличил през РПРП (с повече от 35 % в сравнение с 2009 г.). Паралелно с това през разглеждания период пазарният дял на вноса от КНР непрекъснато се увеличава.
Таблица 2
Обем и пазарни дялове на вноса от КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса в МТ
17 957
17 298
16 645
22 696
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
93
126
Пазарни дялове (диапазон)
40 % - 50 %
40 % - 50 %
45 % - 55 %
50 % - 60 %
5. Тенденции в цените на дъмпинговия внос от Китайската народна република и подбиване на цената
5.1. Ценови тенденции
(50)
Цените на вноса от КНР стабилно са се увеличили с 11,3 %. От една страна, тази тенденция може да се отдаде на промени в цената на основната съставка на суровината, която започва да се увеличава по-осезателно през 2009 г. и през РПРП. От друга страна, тя може да отразява промяна в продуктовия микс (7).
Таблица 3
Единична цена в КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Индекс (2007 г. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Подбиване на цената
(51)
Като цяло през целия период цените на вноса от КНР остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. При определянето на степента на подбиване на цената Комисията основава изчисленията си на средните експортни цени CIF, получени от Евростат. Цените на разглеждания продукт бяха сравнени със среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза, коригирана на ниво франко завода. Сравнението показа, че вносът от КНР подбива цените на промишлеността на Съюза с повече от 10 %, без да се отчита съществуващото антидъмпингово мито.
6. Внос от други държави
(52)
В таблицата по-долу са посочени обемът и пазарните дялове на вноса от други държави през разглеждания период. Съответните данни се основават на данни от Евростат:
Таблица 4
Внос от други държави (обем и пазарен дял)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса от други трети държави (МТ)
501
239
296
378
Пазарен дял на вноса от други трети държави (диапазон)
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
(53)
По отношение на обема и пазарния дял вносът от други трети държави през разглеждания период е незначителен. Вносът от САЩ - друга държава, по отношение на която е наложена антидъмпингова мярка, напълно е спрял през разглеждания период.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(54)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички икономически фактори и показатели, имащи отношение и отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Производство
(55)
От 2009 г. нататък се наблюдава значително намаляване на производството вследствие на световната икономическа криза и закриването на една производствена база през юни 2009 г., когато производството в базата е напълно прекратено (вж. съображение 45).
Таблица 5
Производство в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на производството в Съюза Индекс (2007 г. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Капацитет и равнища на използване на капацитета
(56)
През разглеждания период производственият капацитет следва същата тенденция като производството. През РПРП обаче използването на капацитета е благоприятно повлияно от някои подобрения в процесите.
(57)
Вследствие на закриването на една производствена база в Съюза през 2009 г. (вж. съображение 45) събраните данни за РПРП са ограничени до капацитета на оставащата производствена база.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производствен капацитет
Индекс (2007 г. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Използване на капацитета
Индекс (2007 г. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Запаси
(58)
Поради причините, обяснени в съображение 54, този показател се основава на информацията, предоставена от заявителите. Разследването на място в дружеството установи някои сезонни модели в потреблението на TCCA, като разглежданият продукт се използва предимно през лятото. Това има отражение върху промените в равнището на запасите през годината: запасите достигат най-високо равнище през зимата и значително намаляват през летния период. За периода 2007-2009 г. данните отразяват равнището на запасите към 31 декември през съответната година. Данните за РПРП обаче показват равнището на запасите към 30 юни 2010 г. - момента през годината, когато се наблюдава най-голямо използване на запасите. Това не дава възможност за подходящо сравнение между РПРП и останалата част от разглеждания период, поради което се смята, че този показател няма отношение към оценката на вредата.
7.4. Обем на продажбите
(59)
Икономическата криза оказва неблагоприятно влияние върху обема на продажбите на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Увеличаването през РПРП може да се отдаде главно на увеличеното потребление в Съюза вследствие на възстановяването след рецесията, предизвикана от икономическата криза.
Таблица 7
Продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
73
91
7.5. Пазарен дял
(60)
През разглеждания период промишлеността на Съюза не успява да възстанови пазарния си дял, който значително намалява през разглеждания период.
Таблица 8
Пазарен дял на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза (диапазон)
55 % - 65 %
50 % - 60 %
45 % - 55 %
45 % - 55 %
7.6. Заетост и работна заплата
(61)
През разглеждания период заетостта в отрасъла в ЕС намалява, особено след закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45). Вследствие на това разходите за работни заплати на равнището на промишлеността на Съюза също намаляват. През разглеждания период средната работна заплата на заето лице остава относително стабилна.
Таблица 9
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Заетост
Индекс (2007 г. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Работна заплата на заето лице
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Производителност
(62)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, показва неблагоприятно развитие през разглеждания период с рязък спад от около 20 % през 2009 г. Причина за това е реорганизацията, наложена от закриването на производствени мощности и замразяването на производството за шест месеца през 2009 г. до окончателното закриване на производствената база през януари 2010 г. (вж. съображение 45). След това производителността през РПРП се възстановява, въпреки че през първото шестмесечие отчасти е повлияна от неблагоприятните тенденции през 2009 г.
Таблица 10
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производителност
Индекс (2007 г. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Продажни цени
(63)
Средните единични цени на TCCA в ЕС (посочени в таблицата по-долу) слабо се увеличават в периода 2007-2009 г., като през РПРП се връщат на равнището от 2007 г. В известна степен увеличението им през 2007-2009 г. е свързано с въздействието на продуктовия микс (вж. бележка под линия 1 на стр. 10).
Таблица 11
Продажни цени на пазара на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Средна единична цена
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Рентабилност
(64)
От 2007 г. нататък рентабилността на продажбите на TCCA в ЕС се развива неблагоприятно, като през 2009 г. се отчитат значителни загуби. Това слабо представяне трябва да се разглежда във връзка със закриването на една производствена база на производител от Съюза през същата година. Рентабилността през РПРП отбелязва леко положително развитие, въпреки че равнището на печалба е далеч по-ниско от нормалното равнище на печалба (т.е. 10 % (8)), което би следвало да се постигне в този отрасъл и дейност. Това показва, че промишлеността на Съюза все още е слаба финансово.
Таблица 12
Рентабилност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Рентабилност (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(65)
През разглеждания период не са правени значителни капиталови разходи. Индексираните числа, посочени в таблицата, отразяват направените инвестиции за повишаване на производителността и подобряване на производствения процес. Индексите за възвръщаемост на инвестициите следват същата тенденция като рентабилността.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПРП
Нетни инвестиции
Индекс (2007 г. = 100)
100
158
32
23
Възвръщаемост на инвестициите (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.11. Паричен поток
(66)
През разглеждания период паричният поток остава положителен, с изключение на 2009 г., когато поради закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45) се налага да бъдат направени извънредни разходи за преструктуриране. Развитието на паричния поток е в съответствие с развитието на рентабилността.
Таблица 14
Паричен поток
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Паричен поток (диапазон)
от 0 % до 10 %
от 0 % до 10 %
от - 10 % до 0 %
от 5 % до 15 %
7.12. Размер на дъмпинговия марж
(67)
През РПРП дъмпингът от КНР продължава на равнище, което значително превишава равнището на сега действащите мерки. Нещо повече, като се имат предвид свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
7.13. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(68)
Антидъмпинговите мерки са наложени през октомври 2005 г. Като се имат предвид общото състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2007 г. до РПРП, може да се заключи, че промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от тези последици въпреки действащите антидъмпингови мерки.
7.14. Заключение относно вредата
(69)
Няколко показателя относно вредата отчитат неблагоприятно развитие през разглеждания период. Като се има предвид общото влошаващо се състояние на производителите от Съюза, се смята, че промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда през разглеждания период.
8. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
8.1. Въздействие на дъмпинговия внос от КНР
(70)
Както е изложено в съображение 49, в периода от 2007 г. до РПРП вносът на TCCA от КНР като обем и пазарен дял значително се увеличава. Установено е също значително подбиване на цената (вж. съображение 51). Продължаващият масиран приток на дъмпингов внос от КНР се случва на фона на общо увеличаване на потреблението в Съюза през разглеждания период, което въпреки отчетения спад в периода 2007-2009 г. през РПРП достига равнище, с 6 % по-високо от отчетеното през 2007 г. Както става ясно от влошаващото се състояние на промишлеността на Съюза, от нарастването на потреблението се възползва най-вече вносът от КНР.
8.2. Въздействие на други фактори
(71)
Комисията направи анализ дали други известни фактори освен дъмпинговия внос от КНР биха могли да имат отражение върху продължаването на вредата, която търпят производителите от Съюза.
(72)
Паралелно с дъмпинговия внос от КНР влошеното представяне на промишлеността на Съюза на трети пазари, на които тя отново се сблъсква с конкуренция от КНР, и по-специално на пазара на САЩ, вероятно е оказало неблагоприятно влияние върху производството на Съюза. Основната дейност на производителите в Съюза обаче е насочена към пазара на Съюза, което до известна степен ограничава потенциалното въздействие на намалелия износ.
(73)
Икономическата криза също оказва неблагоприятно въздействие върху представянето на промишлеността на Съюза, което води до намаляване на производството и преструктуриране на един от производителите от Съюза. Въпреки това въздействието на икономическата криза е ограничено във времето (през част от 2008 и през 2009 г.), а икономическото състояние на промишлеността на Съюза продължава да се влошава през целия разглеждан период. Развитието през РПРП сочи, че промишлеността на Съюза отчасти е започнала да се възстановява. Поради това може да се смята, че в този случай въздействието на икономическата криза не е несъществено, въпреки че то не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза.
8.3. Заключение
(74)
Продължаващият дъмпингов внос от КНР наред с икономическата криза променя процеса на възстановяване и засилва затрудненията, които изпитва промишлеността на Съюза. Въпреки че и други фактори допринасят за влошеното представяне на промишлеността на Съюза, никой от тях няма достатъчно силно въздействие, за да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза. Въз основа на това може да се заключи, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(75)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(76)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе, относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
2. Обем и цени на вноса от КНР
(77)
Вносът на TCCA от КНР, който представлява приблизително 98 % от общия внос в ЕС, продължава да печели пазарен дял през разглеждания период и достига повече от 50 % през РПРП. Разследването установи, че вносът се осъществява на дъмпингови цени със значителен дъмпингов марж. Нещо повече, цените на вноса от КНР трайно остават по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през целия период и подбиват цените на Съюза с повече от 10 % (без да се отчитат действащите мерки).
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(78)
Както бе споменато в съображения 34 и 35, анализът на наличния капацитет в КНР сочи, че използването на производствения капацитет през разглеждания период остава ниско. Според оценките производственият свръхкапацитет е поне три пъти по-висок, отколкото на пазара на Съюза. Същевременно според информацията в искането за преразглеждане в КНР съществува ограничен пазар за разглеждания продукт.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(79)
С оглед на тенденциите за увеличаване на вноса и наличния свободен капацитет в КНР в бъдеще ЕС вероятно ще продължи да привлича нов внос от КНР. Доказателство за това, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР, е развитието през 2009 г., когато недостатъчното производство в ЕС, предизвикано от преструктурирането на отрасъла, е отчасти задоволено с допълнителен внос от КНР.
(80)
Положението може допълнително да се усложни от това, че на пазара на САЩ срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на TCCA от КНР неотдавна беше продължен. Поради това може да се очаква, че изтичането на срока на действие на антидъмпинговата мярка на пазара на ЕС ще направи пазара на Съюза сравнително по-привлекателен.
5. Заключение относно вероятността от продължаване на вредата
(81)
Промишлеността на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос от КНР от няколко години и икономическото ѝ състояние все още е несигурно.
(82)
Както беше посочено по-горе, разследването установи, че нанасящото вреди положение за промишлеността на Съюза е продължило през целия разглеждан период. В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент продължаването на вредата е само по себе си съществен признак, че е вероятно вредата да продължи в бъдеще, което говори, че мерките следва да бъдат продължени.
(83)
Предвид свободния капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат премахнати, тенденцията мащабен внос от КНР на дъмпингови цени да подбива цените на производителите от Съюза вероятно ще продължи.
(84)
Ако действащите мерки не бъдат продължени, състоянието на промишлеността на Съюза ще се влоши и самото ѝ съществуване ще бъде застрашено. Поради това може да се заключи, че съществува явна вероятност от продължаване на вредата за промишлеността на Съюза, ако съществуващите мерки бъдат отменени.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(85)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе необходимо да се проучи дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителите от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(86)
При предходните разследвания бе прието, че приемането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и съответно анализира ситуация, при която вече са въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени евентуално неоправданото отрицателно въздействие на сега действащите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(87)
Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията за вероятното продължаване на дъмпинга и вредата може ясно да се направи изводът, че в този конкретен случай запазването на мерките не е в интерес на Съюза
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(88)
С оглед на заключенията за състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображение 66, и в съответствие с доводите за вероятността от продължаване на вредата, обяснени в съображения 78-81, може да се смята, че изтичането на срока на действащите мерки би довело до допълнително влошаване на икономическото състояние на промишлеността на Съюза за производство на TCCA, която понася причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос от КНР и чието състояние допълнително се влошава от световната икономическа криза.
(89)
Смята се, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай ще може да се възстанови от нанасящото вреда въздействие на предишен дъмпинг, утежнено от икономическата криза. За разлика от него прекратяването на срока на действие на мерките ще спре възстановяването на промишлеността на Съюза, с което сериозно ще застраши нейната жизнеспособност, и вследствие на това ще изложи на опасност съществуването ѝ, като намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите и ползвателите
(90)
Установена беше връзка с всички известни ползватели, вносители, преработватели и участници в промишлеността за производство на TCCA надолу по веригата.
(91)
Отзоваха се само двама ползватели, които изразиха подкрепа за продължаването на срока на действащите мерки. И двамата заявиха, че продължаването на срока на действие на мерките не би оказало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив - би предоставило на промишлеността на ползвателите по-широк набор от доставчици, конкуриращи се на пазарни цени. Тъй като в този случай не се отзоваха други заинтересовани страни, не са налице доказателства, които сочат, че запазването на антидъмпинговите мерки по настоящия случай би оказало сериозно въздействие върху вносителите и ползвателите в Съюза.
4. Заключение за интереса на Съюза
(92)
Може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще подпомогне промишлеността на Съюза, от което ще произтекат благоприятни последици за конкурентните условия на пазара на Съюза и за консолидиране на отрасъла след икономическата криза и неговото преструктуриране. Освен това може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде благоприятно за ползвателите и вносителите, тъй като ще запази широк набор от доставчици на пазара на Съюза.
(93)
Като се отчитат всички гореизложени фактори, се прави заключението, че няма основателни причини да не се продължи срокът на действие на съществуващите мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(94)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(95)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на TCCA с произход от КНР, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея, наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Всички други дружества
42,6 %
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1389/2011,
19. detsember 2011,
millega kehtestatakse pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) („algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon („komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1631/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed, mis koosnesid individuaalsest tollimaksust alates 7,3 % kuni 40,5 % ja jääktollimaksust 42,6 % (3).
(2)
Määrusega (EÜ) nr 855/2010 (4) vähendas nõukogu individuaalset tollimaksu ühe äriühingu jaoks 14,1 protsendilt 3,2 protsendile.
2. Läbivaatamise taotlus
(3)
Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (5) sai komisjon 6. juulil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) liidu tootjate nimel („taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, praegusel juhul üle 90 % liidu trikloroisotsüanuurhappe kogutoodangust.
(4)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Algatamine
(5)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 6. oktoobril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) („algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.
4. Uurimine
4.1. Uurimisperiood
(6)
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood („uurimisperiood”) hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(7)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning Hiina Rahvavabariigi esindajatele.
(8)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(9)
Võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate ja liidus asuvate sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kõnealuste isikute jaoks algmääruse artikli 17 järgi.
(10)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral koostada valimi, paluti eespool nimetatud isikutel algmääruse artikli 17 kohaselt endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(11)
Ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.
(12)
Esialgu teatas endast vaid mõni impordiga tegelev äriühing, kuid hiljem nad loobusid koostööst.
(13)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teadaolevatele huvitatud isikutele. Vastused laekusid kolmelt teadaolevalt liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt.
(14)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti kahe suurema liidu tootja valdustesse:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Hispaania;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Hispaania.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(15)
Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808942020) alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all).
(16)
Trikloroisotsüanuurhape on keemiatoode, mida kasutatakse laialdaselt orgaanilise kloori baasil desinfektsioonivahendina ja pleegitusvahendina, eelkõige vee desinfitseerimiseks basseinides. Seda müüakse pulbrina, graanulitena, tablettidena või laastudena. Kõikidel trikloroisotsüanuurhappe vormidel ja sellest valmistatud toodetel on samad põhitunnused (keemiline koostis) ja omadused (desinfektsioonivahend) ning need on kõik nähtud ette sarnaseks kasutuseks, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena.
(17)
Uurimine on kinnitanud, et eksportiva tootja valmistatud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusotstarve kui liidu tootjate valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigis toodetud ja nii kohalikel kui ka eksportturgudel müüdaval tootel. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(18)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase uurimisega tehti kindlaks, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.
(19)
Nagu eespool selgitatud, ei vastanud ükski teavitatud 30 teadaolevast eksportivast tootjast väljavõttelise uuringu raames ega andnud uurimise käigus endast teada.
(20)
Kuna ükski Hiina Rahvavabariigi eksportivatest tootjatest ei teinud koostööd, tehakse järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järgmiste algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal, nimelt Eurostatilt, läbivaatamistaotlusest ja Hiina Rahvavabariigi ametlikust ekspordistatistikast saadud andmete põhjal.
(21)
Lisaks kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigi Jaapani koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud andmeid.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriik
(22)
Kuna Hiina Rahvavabariigi majandus on üleminekujärgus, tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis („võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a Euroopa Liitu, või kui selle määramine ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.
(23)
Komisjon teatas algatamisteates, et eelmise uurimise puhul nähti Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Jaapan ja et komisjon näeb ka praegusel juhul ette Jaapani kasutamise selleks otstarbeks. Uurimise käigus võeti ühendust ka teiste turumajanduslike riikide, nagu USA ja Taiwan, tootjatega, et paluda nende koostööd. Koostööd nõustus tegema ainult üks Jaapani eksportiv tootja.
(24)
Seega järeldati, et Jaapan on sobiv võrdlusriik. Huvitatud isikud ei esitanud selle riigi sobivuse kohta ühtegi märkust või vastuväidet.
2.2. Normaalväärtus
(25)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd teinud eksportivalt tootjalt saadud teabe alusel, st Jaapani turul tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguste toodete eest makstud või makstavate hindade alusel.
(26)
Kõigepealt tehti Jaapani koostööd teinud eksportiva tootja puhul kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 järgi, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust. Leiti, et Jaapani koostööd teinud eksportiva tootja omamaine müük toimus uurimisperioodil tüüpilises mahus.
(27)
Seejärel kontrolliti omamaist müüki, et teha kindlaks, kas see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt.
(28)
Et kõik omamaisel turul müüdud tooted müüdi arvestuslikult tulutoovalt, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku kaalutud keskmise omamaise hinna alusel uurimisperioodil.
2.3. Ekspordihind
(29)
Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal.
2.4. Võrdlus
(30)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 järgi arvesse tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ning põhjendatud juhtudel transpordi ja kindlustuskulusid.
2.5. Dumpingumarginaal
(31)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse ekspordi kaalutud keskmise hinnaga. Ülal nimetatud metoodikast lähtuvalt arvutati dumpingumarginaaliks 75 %.
3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Sissejuhatav märkus
(32)
Lisaks uurimisperioodil dumpingu esinemise analüüsimisele uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.
(33)
Analüüsiti järgmist: Hiina Rahvavabariigi vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate jaoks ja eksport kolmandatesse riikidesse.
3.2. Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus
(34)
Muu teabe puudumisel tootmisvõimsuse kohta lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 läbivaatamistaotluses esitatud teabest.
(35)
Läbivaatamistaotluses esitatud teabe kohaselt oli Hiina Rahvavabariigi tootmisvõimsuse kasutuse määr vaatlusaluse perioodi jooksul madal (alla 40 %). Suure tootmisvõimsuse ja vähese omamaise nõudluse tõttu näib olevat Hiina Rahvavabariigis üle 180 000 tonni kasutamata tootmisvõimsust, mida oleks võimalik eksportida. See vastab liidu tarbimisele uurimisperioodil, mis oli ligikaudu 44 000 tonni.
3.3. Liidu turu atraktiivsus
(36)
Liidu turu atraktiivsust näitab tõsiasi, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei peatanud Hiina Rahvavabariigist pärit ekspordi laienemist liidus. Kuigi perioodil 2007-2009 olid impordimahud madalamal tasemel võrrelduna esialgse uurimise perioodiga, mille tulemusena need meetmed kehtestati, ületasid impordimahud uurimisperioodil selle taseme, ulatudes 22 696 tonnini.
(37)
Vaatamata keskmise impordihinna tõusule vaatlusalusel perioodil on hinnad olnud pidevalt madalamad liidu tootmisharu hindadest.
(38)
Asjaolu, et vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiina Rahvavabariigist tulev import uurimisperioodil tasemele, mis on kõrgem esialgse uurimise perioodi tasemest, näitab, et Hiina Rahvavabariik on jätkuvalt huvitatud liidu turust.
3.4. Ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse
(39)
Hiina Rahvavabariigi ekspordistatistikat analüüsiti kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina Rahvavabariigi ekspordi mahu ja hindade järgi. Ekspordistatistika näitas, et 2010. aastal oli suunatud liidu turule 24 % Hiina Rahvavabariigi ekspordist. ELi FOB-ekspordihind oli mõnevõrra kõrgem mujale maailma suunatud ekspordi hinnast. Koostöö puudumise tõttu ning kuna läbivaatamistaotluses ei olnud esitatud andmeid ekspordi kohta kolmandatesse riikidesse, ei olnud võimalik võrrelda neid hindasid CIF-hindade tasemel liidu tootmisharu keskmise hinnaga. Sellegipoolest võib vaadata asjaolu, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on keskmiselt madalamad ekspordihindadest liitu, märgina sellest, et liidu turg on Hiina Rahvavabariigi eksportijate jaoks atraktiivne ja et meetmete puudumisel suureneks eksport veelgi enam.
4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(40)
Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et Hiina Rahvavabariigist pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. Võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi olemasolevat vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust ning võttes arvesse ELi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade võrdlust, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb oluliselt dumpinguhindadega ekspordi maht Hiina Rahvavabariigist liitu.
D. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tootmisharu määratlus
(41)
Vaatlusalust toodet toodab liidus kolm äriühingut. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.
2. Sissejuhatav märkus
(42)
Andmeid saadi Eurostati statistikast, läbivaatamistaotlusest, küsimustikuvastustest ja kontrollkäikudel kogutud teabest.
(43)
Majanduslikud näitajad toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise määra, müügimahu, turuosa ja tööhõive kohta viitavad kolme liidu tootja esitatud andmetele. Kõik muud näitajad viitavad andmetele, mille esitasid taotluse esitajad ühe liidu tootja piiratud koostöö tõttu, kes ei olnud taotluse esitaja praeguses läbivaatamises. Võttes arvesse asjaolu, et taotluse esitajad esindasid ligikaudu 90 % liidu toodangust uurimisperioodil, tunnistati, et nende esitatud andmed esindavad praeguse läbivaatamise jaoks liidu tööstuse jaoks tüüpilist mahtu. Kohapeal kontrolliti ainult taotluse esitajatelt saadud andmeid.
(44)
Andmed liidu tööstuse majandusliku olukorra ning tarbimise kohta saab esitada algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides ainult indekseeritud kujul. Selle põhjuseks on asjaolu, et need majanduslikud näitajad on seotud ainult kahe tootjaga või mõnel juhul kolme tootjaga, kellest üks tegeleb tööstuses ainult kõrvaliselt.
(45)
2009. aasta juunis sulges üks taotluse esitajatest ühe oma kahest tehasest, lõpetades sellest kuupäevast tegevuse ning koondades kõik töötajad. Esmalt peatas kõne all olev tehas tegevuse paariks kuuks, kuid 2010. aasta jaanuaris suleti see lõplikult. See avaldas mõnevõrra mõju mitmetele näitajatele, nagu tarbimine, tootmismaht ja tootlikkus, nagu on selgitatud ka allpool esitatud põhjendustes 47 ja 62.
3. Tarbimine liidu turul
(46)
Liidu tarbimine arvutati kolme liidu tootja liidu turul toimunud müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.
(47)
Aastatel 2007-2009 vähenes trikloroisotsüanuurhappe tarbimine liidus 19 %, enne kui see taastus uurimisperioodil tasemele, mis ületas 6 protsendiga 2007. aasta taseme. Aastatel 2008-2009 on võimalik seda trendi selgitada esiteks ülemaailmsest majanduskriisist tingitud väiksema nõudlusega ning teiseks piiratud pakkumisega, mis oli tingitud ühe tootmiskoha sulgemisest 2009. aastal (vt põhjendust 45). Uurimisperioodil saavutatud kõrgem liidu tarbimise tase on seotud peamiselt majanduskriisist taastumisega ning Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suurenemisega.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu tarbimine (tonnides)
Indeks (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(48)
Järgnevalt on esitatud Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa muutused. Järgmised andmed koguste ja turuosa kohta pärinevad Eurostati impordistatistikast, sest käesoleva läbivaatamise jooksul ei teinud koostööd ükski Hiina Rahvavabariigi eksportija/tootja.
(49)
Hiina Rahvavabariigist imporditud trikloroisotsüanuurhappe kogused vähenesid 2008. ja 2009. aasta jooksul pisut. Sellele impordi mahu vähenemisele järgnes uurimisperioodil oluline suurenemine (üle 35 % võrrelduna 2009. aastaga). Samal ajal suurenes pidevalt Hiina Rahvavabariigist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil.
Tabel 2
Hiina Rahvavabariigi impordimahud ja turuosad
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Impordi maht (tonni)
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeks (2007 = 100)
100
96
93
126
Turuosa (vahemikud)
40-50 %
40-50 %
45-55 %
50-60 %
5. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi hindade muutused ja hindade allalöömine
5.1. Hindade muutused
(50)
Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnad on tõusnud ühtlaselt 11,3 %. See trend kajastab ühest küljest peamiste toormaterjalide hindade arengut, mis hakkasid 2009. aastast alates ja uurimisperioodi jooksul rohkem tõusma, ning teisest küljest võib see teataval määral kajastada kõrvalekaldeid tootevalikus (7).
Tabel 3
Ühiku müügihind Hiina Rahvavabariigis
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Eurot/tonn
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeks (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Hindade allalöömine
(51)
Üldiselt jäi Hiina Rahvavabariigi impordi hind kogu perioodi jooksul allapoole liidu tootmisharu hinnast. Hinna allalöömise ulatuse kindlakstegemiseks analüüsis komisjon keskmist CIF-ekspordihinda ja Eurostatilt saadud andmeid Hiina Rahvavabariigi hindade kohta. Neid vaatlusaluse toote hindasid võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmise tehasehindade tasemega. Võrdlus näitas, et Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnad olid ilma kehtivat dumpinguvastast tollimaksu maha arvamata liidu tootmisharu hindadest üle 10 % madalamad.
6. Muudest riikidest pärit import
(52)
Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil. Asjaomased andmed põhinevad Eurostati andmetel.
Tabel 4
Muudest riikidest pärit import (maht ja turuosa)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
501
239
296
378
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (vahemikud)
Alla 2 %
Alla 2 %
Alla 2 %
Alla 2 %
(53)
Mahu ja turuosa poolest oli muudest kolmandatest riikidest pärit import vaatlusalusel perioodil tühine. Import USAst, mille puhul rakendati samuti dumpinguvastast meedet, lõppes vaatlusalusel perioodil täielikult.
7. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(54)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
7.1. Tootmine
(55)
Tootmine langes oluliselt alates 2009. aastast, pärast ülemaailmset majanduskriisi ja ühe tootmiskoha sulgemist 2009. aasta juunis, kui tootmine selles lõppes (vt eespool esitatud põhjendust 45).
Tabel 5
Tootmine liidus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu tootmismaht Indeks (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(56)
Tootmisvõimsus järgis vaatlusalusel perioodil sama trendi, mis tootmine. Tootmisvõimsuse rakendamist mõjutasid aga uurimisperioodil positiivselt mõned tootmisprotsesside täiendused.
(57)
Ühe liidu tehase sulgemise tõttu 2009. aastal (vt eespool esitatud põhjendust 45) piirduvad uurimisperioodi jooksul kogutud andmed vaid allesjäänud tehase tootmisvõimsusega.
Tabel 6
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste liidus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus
Indeks (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Tootmisvõimsuse rakendamine
Indeks (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Varud
(58)
See näitaja põhineb teabel, mille esitasid taotluse esitajad eespool olevas põhjenduses 54 selgitatud põhjustel. Uurimine äriühingu valdustes tõi esile mõned hooajalised mustrid trikloroisotsüanuurhappe tarbimises, nimelt et vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt suvel. See avaldab mõju varude taseme muutumisele terve aasta jooksul, kus varud saavutavad kõrgeima taseme talvel, mis väheneb siis märgatavalt suveperioodil. 2007.-2009. aasta jaoks näitavad andmed varude taset asjaomase aasta 31. detsembri seisuga. Uurimisperioodi andmed näitavad varude taset 2010. aasta 30. juuni seisuga, ehk siis kõige kõrgema varude kasutamise määraga aastaajal. Seetõttu ei võimalda see näitaja teha korralikku võrdlust uurimisperioodi ja ülejäänud vaatlusaluse perioodi vahel ning seetõttu ei peeta seda kahju hindamise seisukohast oluliseks.
7.4. Müügimaht
(59)
Majanduskriis mõjutas vaatlusaluse toote müügimahtu liidu turul negatiivselt. Müügimahu suurenemine uurimisperioodil tuleneb peamiselt liidu tarbimise suurenemisest pärast taastumist majanduskriisile järgnenud majanduslangusest.
Tabel 7
Müük
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht
Indeks (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Turuosa
(60)
Liidu tööstus ei suutnud vaatlusealuse perioodi jooksul taastada oma turuosa, mis vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt langes.
Tabel 8
Liidu tootmisharu turuosa
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa (vahemikud)
55-65 %
50-60 %
45-55 %
45-55 %
7.6. Tööhõive ja -tasu
(61)
Vaatlusalusel perioodil vähenes ELis tööhõive selles sektoris, eelkõige pärast ühe tootmiskoha sulgemist (vt eespool esitatud põhjendust 45). Selle tulemusena langes ka palgatase liidu tootmisharu tasandil. Töötajate keskmine palk oli vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilne.
Tabel 9
Tööhõive
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Töötajad
Indeks (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Palk töötaja kohta
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Tootlikkus
(62)
Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, liikus vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivses suunas, langedes 2009. aastal järsult 20 %. Selle põhjustasid tootmiskohtade sulgemisega seotud ümberkorraldused, mille tõttu tootmine peatus 2009. aastal kuueks kuuks, enne kui tehas 2010. aasta jaanuaris suleti (vt eespool esitatud põhjendust 45). Seejärel taastus tootlikkus uurimisperioodi jooksul, kuigi aasta esimesel poolel mõjutasid seda osaliselt veel 2009. aasta negatiivsed trendid.
Tabel 10
Tootlikkus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootlikkus
Indeks (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Müügihinnad
(63)
Trikloroisotsüanuurhappe keskmised ühikuhinnad ELis (nagu esitatud järgmises tabelis) suurenesid veidi 2007. ja 2009. aasta vahel, kuid langesid uurimisperioodil tagasi 2007. aasta tasemele. Vähesel määral on perioodil 2007-2009 toimunud hindade kasv seotud tootevaliku mõjuga (vt joonealust märkust leheküljel 10).
Tabel 11
Müügihind liidu turul
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Keskmine ühikuhind
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Tasuvus
(64)
Trikloroisotsüanuurhappe müügi tasuvuse areng ELis oli alates 2007. aastast negatiivne ja 2009. aastal täheldati olulist kahjumit. Seda halba jõudlust tuleb vaadata ühises kontekstis ühe tootmiskoha sulgemisega liidu tootja poolt vaatlusalusel aastal. Uurimisperioodil muutus tasuvus veidi positiivseks, kuid jäädes siiski kasumitasemele, mis jäi alla selle tegevusvaldkonna jaoks tavapärase kasumitaseme (st 10 %) (8). See näitab, et liidu tööstus on ikka veel nõrgas finantsolukorras.
Tabel 12
Tasuvus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tasuvus (vahemik)
- 10- 0 %
- 10- 0 %
-2 0 % kuni- 10 %
0- 10 %
7.10. Investeeringud ja investeeringutasuvus
(65)
Vaatlusalusel perioodil ei olnud suuri kapitalikulutusi. Tabelis esitatud indekseeritud arvud kajastavad tootlikkuse ja tootmisprotsesside täiustamiseks tehtud investeeringuid. Investeeringutasuvust näitavad indekseeritud arvud järgivad sama trendi, mis tasuvus.
Tabel 13
Investeeringud
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud
Indeks (2007 = 100)
100
158
32
23
Investeeringutasuvus (vahemik)
- 10- 0 %
- 10- 0 %
- 20 % kuni- 10 %
0- 10 %
7.11. Rahavood
(66)
Rahavood jäid vaatlusalusel perioodil positiivseks, välja arvatud 2009. aastal, kui oli vaja katta ühe tootmiskoha sulgemisest tulenevate ümberkorraldustega seotud lisakulud (vt eespool esitatud põhjendust 45). Rahavoogude areng oli kooskõlas tasuvuse arenguga.
Tabel 14
Rahavood
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Rahavood (vahemik)
0 - 10 %
0 - 10 %
- 10 - 0 %
5 - 15 %
7.12. Dumpingumarginaali suurusjärk
(67)
Dumpingumüük Hiina Rahvavabariigist jätkus uurimisperioodil tasemel, mis on märkimisväärselt kõrgem praeguste meetmete tasemest. Võttes pealegi arvesse Hiina Rahvavabariigist pärit impordi vaba tootmisvõimsust ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
7.13. Toibumine varasemast dumpingust
(68)
Dumpinguvastased meetmed kehtestati 2005. aasta oktoobris. Võttes arvesse liidu tootmisharu ning Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga seotud üldist olukorda 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ei ole vaatamata kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele sellisest mõjust täielikult toibunud.
7.14. Järeldus kahju kohta
(69)
Mitu liidu tootmisharu kahjunäitajat liikus vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Võttes arvesse liidu tootmisharu üldist halvenevat olukorda, jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu kannatas vaatlusalusel perioodil olulist kahju.
8. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju
8.1. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinghinnaga impordi mõju
(70)
Nagu on märgitud põhjenduses 49, suurenes Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe import oluliselt 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal nii mahu kui ka turuosa poolest. Tuvastati ka olulisel määral hindade allalöömist (vt põhjendust 51). Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi jätkuv massiivne sissevool toimus üldise liidu tarbimise suurenemise kontekstis vaatlusalusel perioodil ning saavutas uurimisperioodil taseme, mis ületas 2007. aastal saavutatud taseme 6 % võrra, hoolimata 2007. ja 2009. aasta vahel toiminud langusest. Nagu näitab liidu tootmisharu halvenev olukord, tuli suurenenud tarbimine peamiselt kasuks Hiina Rahvavabariigist pärit impordile.
8.2. Muude tegurite mõju
(71)
Komisjon analüüsis, kas liidu tootjatele võisid tekitada jätkuvalt kahju ka muud teadaolevad tegurid peale Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi.
(72)
On tõenäoline, et paralleelselt Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordile avaldas liidu tootmisele negatiivset mõju liidu tootmisharu vähenenud jõudlus kolmandate riikide turgudel, kus ta samuti Hiina Rahvavabariigiga konkureerima pidi, ennekõike USA turul. Suurem osa liidu tootjate tegevusest on aga suunatud liidu turule, piirates mingil määral vähenenud impordi potentsiaalset mõju.
(73)
Liidu tootmisharu jõudlusele avaldas negatiivset mõju ka majanduskriis, viies tootmise vähenemisele ja sundides ühte liidu tootjat tegema ümberkorraldusi. Sellele vaatamata oli majanduskriisi mõju ajaliselt piiratud (osa 2008. ja 2009. aastast), samal ajal halvenes aga liidu tootmisharu majanduslik olukord kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Lisaks sellele näitab areng uurimisperioodil, et liidu tootmisharu hakkas osaliselt taastuma. Seetõttu võib järeldada, et majanduskriisi mõju ei olnud kõnealusel juhul vähetähtis, kuigi see ei kaotanud põhjuslikku seost Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
8.3. Kokkuvõte
(74)
Jätkuv Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga import koos majanduskriisiga muutsid taastumisprotsessi ning tegid liidu tootmisharu raske olukorra veelgi halvemaks. Kuigi ka teised tegurid vähendasid liidu tootmisharu jõudlust, ei osutunud ükski neist piisavaks, et kaotada põhjuslik seos Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Sel põhjusel saab järeldada, et Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju.
E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(75)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline.
(76)
Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise võimalikku mõju liidu tootmisharule, kaaluti dumpingu jätkumise tõenäosuse seisukohalt järgmisi tegureid kooskõlas eespool kokkuvõtlikult käsitletuga.
2. Hiina Rahvavabariigi impordimahud ja hinnad
(77)
Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe import, mis moodustab ligikaudu 98 % kogu trikloroisotsüanuurhappe impordist ELi, jätkas vaatlusalusel perioodil oma turuosa suurendamist ning saavutas uurimisperioodil üle 50 % turuosa. Uurimine näitas, et see import toimus dumpinguhinnaga, millel oli suur dumpingumarginaal. Lisaks olid Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnad kogu perioodi jooksul ühtlaselt madalamad liidu tootmisharu hindadest, olles kehtivaid meetmeid arvesse võtmata 10 % madalamad liidu tööstusharu hindadest.
3. Vaba tootmisvõimsus Hiina Rahvavabariigi turul
(78)
Nagu on märgitud põhjendustes 34 ja 35, näitas Hiina Rahvavabariigi vaba tootmisvõimsuse analüüs, et tootmisvõimsuse kasutuse määr oli vaatlusalusel perioodil madal. Leiti, et hinnanguline vaba tootmisvõimsus oli üle kolme korra suurem liidu turu omast. Samal ajal viitas läbivaatamistaotluses esitatud teave aga sellele, et Hiina Rahvavabariigis oli vaatlusaluse toote jaoks olemas ainult piiratud turg.
4. Liidu turu atraktiivsus
(79)
Võttes arvesse kasvavaid imporditrende ja Hiina Rahvavabariigi vaba tootmisvõimsust, on tõenäoline, et EL tõmbab ka edaspidi ligi Hiina Rahvavabariigist pärit importi. Asjaolu, et liidu turg on Hiina Rahvavabariigi eksportijate jaoks atraktiivne, tõendab areng 2009. aastal, kui sektori ümberkorraldamisest tingitud lüngad tootmisvõimsuses täitis osaliselt Hiina Rahvavabariigist pärit täiendav import.
(80)
Seda olukorda võib muuta veelgi teravamaks asjaolu, et hiljuti pikendati USA turul kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes. Seepärast võib eeldada, et ELis kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine muudaks liidu turu võrreldavalt veelgi atraktiivsemaks.
5. Järeldus kahju jätkumise tõenäosuse kohta
(81)
Liidu tootmisharu on kannatanud Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning selle majanduslik olukord on ikka veel habras.
(82)
Nagu eespool selgitatud, on uurimine näidanud, et liidu tootmisharule kahju tekitamine on kogu vaatlusalusel perioodil jätkunud. Kahju jätkumine on algmääruse artikli 11 lõike 2 järgi iseenesest arvestatav tõend selle kohta, et kahju jätkub tõenäoliselt ka tulevikus, millest nähtub, et meetmeid ei peaks kehtetuks tunnistama.
(83)
Võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust, jätkuks liidu tootjate hinnast oluliselt madalama hinnaga Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi suureneva mahu trend, kui neid meetmed ei pikendata.
(84)
Kui kohaldatavaid meetmeid ei pikendata, muutuks liidu tootmisharu olukord veelgi halvemaks ning selle olemasolu satuks ohtu. Seetõttu võib järeldada, et praeguste meetmete aegumise korral liidu tootmisharule tekitatav oluline kahju tõenäoliselt jätkub.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(85)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootjate, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
(86)
Varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et praeguse uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(87)
Sellest lähtuvalt uuriti, kas dumpingu ning kahjude jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et praegusel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu huvid
(88)
Võttes arvesse eespool põhjenduses 66 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 78 kuni 81 esitatud väidetega kahju jätkumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib järeldada, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu trikloroisotsüanuurhapet tootva tootmisharu majanduslik olukord, mida mõjutas negatiivselt Hiina Rahvavabariigi dumpinguhinnaga import ja mida muutis veelgi teravamaks ülemaailmne majanduskriis, halveneb tunduvalt.
(89)
Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkamisest kasu, mis saaks sel juhul taastuda minevikus toimunud dumpingu negatiivsetest tagajärgedest, mida majanduskriis veelgi teravdas. Seevastu peataks meetmete lõpetamine liidu tootmisharu toibumise, mis ohustab suurel määral tootmisharu elujõulisust ning seab seega ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneb turul pakkumine ja konkurents.
3. Importijate ja kasutajate huvid
(90)
Ühendust võeti kõigi teadaolevate kasutajate, importijate, töötlejate ja trikloroisotsüanuurhappe järgtööstuses tegutsevate äriühingutega.
(91)
Endast teatas ainult kaks kasutajat, kes mõlemad toetasid kehtivate meetmete jätkamist. Mõlemad väitsid, et meetmete jätkamine ei mõjuks halvasti konkurentsile liidu turul ning et see annaks vastupidi kasutavale tööstusele suurema valikuvõimaluse turuhindu kasutavate ja omavahel konkureerivate tarnijate vahel. Kuna endast ei teatanud praegusel juhul ükski teine osaline, ei ole tõendeid, mis näitaksid, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine avaldaks praegusel juhul liidu importijatele/kasutajatele erilist mõju.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(92)
Võib eeldada, et meetmete jätkamine aitab liidu tootmisharu, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele liidu turul ning tugevdab sektorit pärast majanduskriisi ja ümberkorraldamist. Lisaks võib eeldada, et meetmete jätkamisest on kasu kasutajatele ja importijatele, kelle jaoks säilib liidu turul lai tarnijate valik.
(93)
Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid kõne all olevate meetmete kohaldamise jätkamist.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(94)
Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(95)
Eespool öeldust tuleneb, et algmääruse artikli 11 lõike 2 järgi tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808942020) alla kuuluva trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud toodete (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all) impordi suhtes.
2. Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.
Äriühing
Dumpinguvastase tollimaksu määr
TARICi lisakood
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Kõik teised äriühingud
42,6 %
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. detsember 2011