РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 април 2012 година
за удължаване на срока, посочен в член 114, параграф 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на нотифицираните от Кралство Швеция на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС национални разпоредби относно максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете
(нотифицирано под номер C(2012) 2461)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/230/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 17 октомври 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията в съответствие с член 114, параграф 5 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), че възнамерява да въведе национални разпоредби за намаляване на допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове до не повече от 46 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 20 mg Cd/kg P2O5). Посочените мерки се явяват дерогация от Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1) и с тях максималното ниво от 100 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 44 mg Cd/kg P2O5) ще бъде намалено, за което вече е дадена дерогация на Кралство Швеция.
1. Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС
(2)
Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС предвижда:
„5. […] ако след приемането от Европейския парламент и Съвета, от Съвета или от Комисията на мярка за хармонизиране държава членка счете за необходимо да въведе национални разпоредби, основаващи се на нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на тази държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, тя уведомява Комисията за предприетите мерки и за основанията за тяхното приемане.
6. В срок от шест месеца след уведомяванията […] Комисията одобрява или отхвърля въпросните национални разпоредби, след като установи дали те представляват или не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на търговията между държавите членки и дали препятстват или не препятстват функционирането на вътрешния пазар.
При липса на решение на Комисията в този срок националните разпоредби, посочени в параграфи […] и 5, се считат за одобрени.
Когато това е оправдано поради сложността на въпроса и при липса на опасност за човешкото здраве, Комисията може да уведоми заинтересованата държава членка, че срокът, посочен в настоящия параграф, може да бъде продължен за нов период от шест месеца.“
2. Законодателство на ЕС
(3)
Директива 76/116/ЕИО на Съвета от 18 декември 1975 г. относно сближаване на законодателствата на държавите членки относно торовете (2) определя изискванията, на които трябва да отговарят торовете, за да бъдат пускани на пазара с обозначението „ЕО тор“.
(4)
В приложение I към Директива 76/116/ЕИО са определени видовете означения и съответстващите им изисквания, т.е. изисквания по отношение на състава, на които трябва да отговаря всеки един тор, за да може да бъде обозначен като „ЕО тор“. Означенията на видовете в този списък са групирани в категории в зависимост от съдържанието на първични хранителни елементи, т.е. елементите азот, фосфор и калий.
(5)
В съответствие с член 7 от Директива 76/116/ЕИО (3) на държавите членки не се позволява да забраняват, ограничават или възпрепятстват пускането на пазара на торове, маркирани като „ЕО тор“, които съответстват на изискванията на посочената директива, на основание състав, идентификация, етикетиране и пакетиране.
(6)
С Решение 2002/399/ЕО на Комисията от 24 май 2002 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (4) беше предоставена дерогация от Директива 76/116/ЕИО, като се одобряват шведските разпоредби, с които се забранява пускането на шведския пазар на торове, съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор. Тази дерогация се прилагаше до 31 декември 2005 г.
(7)
Директива 76/116/ЕИО беше заменена от Регламент (ЕО) № 2003/2003 относно торовете.
(8)
Член 35, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 гласи, че дерогациите от член 7 от Директива 76/116/ЕИО, които са предоставени от Комисията по предишния член 95, параграф 6 от Договора за ЕО, се тълкуват като дерогации от член 5 от посочения регламент и продължават да пораждат правно действие независимо от влизането в сила на регламента.
(9)
В съображение 15 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се съобщава, че Комисията ще се заеме с проблема за неумишленото съдържание на кадмий в минералните торове и, когато е целесъобразно, ще изготви предложение за регламент, което ще представи на Европейския парламент и на Съвета. Комисията извърши голяма по обем подготвителна работа, но поради сложността на различните фактори, които трябва да бъдат отчетени, все още не е приела такова предложение.
(10)
Тъй като шведската дерогация е предоставена само до 31 декември 2005 г., Швеция поиска през юни 2005 г. удължаване на съществуващата дерогация. С Решение 2006/347/ЕО на Комисията от 3 януари 2006 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (5) на шведските органи се разрешава да запазят националните мерки до прилагането на хармонизирани мерки за кадмия в торовете на равнището на ЕС.
3. Национални разпоредби
(11)
Наредбата за химичните продукти (забрани за боравене, внос и износ) (1998:944) (6) съдържа разпоредби, отнасящи се, inter alia, до максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете, включително означените като ЕО торове. В член 3, параграф 1 е предвидено, че торовете, попадащи в митнически тарифни номера 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 и 31.05 и съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор, не могат да се предлагат за продажба или да се превозват.
(12)
Предвидените национални мерки, нотифицирани в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, биха намалили допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове от сегашното му максимално равнище от 100 грама кадмий на тон фосфор на 46 грама кадмий на тон фосфор (46 mg Cd/kg P, еквивалентни на 20 mg Cd/kg P2O5).
II. ПРОЦЕДУРА
(13)
С писмо от 17 май 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията, че на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС отправя искане за получаване на одобрение за въвеждането на национални разпоредби за намаляване на разрешеното съдържание на кадмий във фосфатните торове до максимална концентрация от 46 грама на тон фосфор. По този начин шведските органи отправят искане за намаляване на съдържанието на кадмий, разрешено с дерогацията, дадена с Решение 2006/347/ЕО.
(14)
С писмо от 17 октомври 2011 г. шведските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията, и по-специално текста на действащото национално законодателство, в който са отразени измененията, направени с наредби 2008:255 и 2009:654 (7).
(15)
С писмо от 14 ноември 2011 г. Комисията информира шведските органи, че шестмесечният срок, в който трябва да разгледа въпроса в съответствие с член 114, параграф 6, е започнал да тече на 18 октомври 2011 г.
(16)
С писмо от 17 октомври 2011 г. Комисията уведоми останалите държави членки за отправеното от Швеция искане. Комисията публикува и известие относно искането в Официален вестник на Европейския съюз (8), за да информира останалите заинтересовани страни за националните мерки, които Швеция възнамерява да въведе, както и за основанията, които посочва за тяхното въвеждане. В отговор на това Латвия подкрепи шведското искане. Комисията не получи други коментари.
III. ОЦЕНКА
1. Проверка за допустимост
(17)
Член 114, параграф 5 от ДФЕС се отнася до случаите, в които се нотифицират национални разпоредби във връзка с дадена мярка на ЕС за хармонизиране, когато се предвижда тези национални разпоредби да бъдат въведени след приемането и привеждането в действие на съответната мярка за хармонизиране и новите национални мерки биха били несъвместими с мярката на ЕС за хармонизиране. Националните разпоредби са нотифицирани във връзка с Регламент (ЕО) № 2003/2003, който беше приет на основание предишния член 95 от Договора за ЕО и в който са определени хармонизирани правила относно състава, идентифицирането, етикетирането и опаковането на ЕО торовете. В съответствие с член 5 от посочения регламент на държавите членки не се позволява да въвеждат пречки пред свободното движение на торове на нито едно от посочените основания.
(18)
Освен това съгласно член 114, параграф 5 от ДФЕС е необходимо в основата на уведомяването за планираните национални мерки да стоят нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на нотифициращата държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, и то да се придружава от описание на основанията за въвеждането на планираните национални мерки.
(19)
В подкрепа на искането за по-ниска пределна стойност за кадмий във фосфатните торове шведските органи представиха национална оценка на риска и няколко разработки. При тази оценка е взета предвид общата оценка на ЕС на риска от кадмий и кадмиев оксид, направена през 2007 г. в съответствие с Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета (9), както и научното становище на Европейския орган за безопасност на храните относно съдържанието на кадмий в храните (10) и стари и нови данни, отнасящи се до оценката на риска за здравето на човека и за околната среда от кадмия в торовете в Швеция. Направената от Швеция оценка на риска е публикувана в Интернет (11).
(20)
Според шведските органи новата оценка на риска показва, че е необходимо да се намали експозицията на кадмий с цел дългосрочно опазване на здравето на населението на Швеция. Експозицията зависи от количеството на погълнатия чрез храната кадмий, основно от растения, и поради това е необходимо да се намали рискът от високи нива на кадмий в земеделските култури. Обработваемите почви в Швеция като цяло са по-киселинни от тези в Централна Европа и поради това специфично положение кадмият е по-лесноусвоим за растенията.
(21)
Освен това намаляването на националната пределна стойност от 100 на 46 грама кадмий на тон фосфор представлява мярка, целяща да намали натрупването на кадмий в почвите, както и риска за водните организми, обитаващи изключително меки води, каквито се срещат в Швеция.
(22)
В светлината на гореизложеното Комисията счита, че подаденото от Кралство Швеция заявление за получаване на одобрение за намаляване на съдържанието на кадмий в торовете до максимално ниво от 46 грама кадмий на тон фосфор е допустимо.
2. Прибягване до член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС
2.1. Обосновка въз основа на сложността на въпроса
(23)
С цел да подкрепи искането си Швеция е провела нова оценка на риска, която е завършена през януари 2011 г. и в която се сравняват предполагаемите недействащи концентрации (PNEC) за организми, които са представителни за различните компоненти на околната среда, с концентрациите на кадмий в околната среда в Швеция. В уведомлението се прави позоваване и на няколко разработки, предоставени в рамките на предишни искания, подадени до Комисията в съответствие с член 114, параграф 4 от Договора, както и на оценката на ЕС за риска от кадмий и кадмиев оксид.
(24)
PNEC за сладки води зависи от твърдостта на водата. Тъй като в Швеция има изключително меки сладки води, се очаква, че до токсичност за водните организми ще се стига при по-ниска концентрация на кадмий в сравнение с други части на Европа. Поради това шведските органи считат, че е вероятно водните организми във водите в Швеция да са като цяло по-чувствителни към допълнителния кадмий в сравнение с тези от водите в Централна и Южна Европа.
(25)
Резултатите от мониторинговите програми за повърхностните води в Швеция през 2006 и 2009 г. сочат, че около 1 % от езерата и 7 % от крайбрежните води имат съдържание на кадмий, по-високо от стойностите на PNEC. В проведен през 2008 г. преглед се заключава, че мерките за намаляване на емисиите са довели при повечето метали до значително по-ниски концентрации във водните организми, но положението по отношение на кадмия е по-неясно. Наблюдаваната през последните години тенденция към засилено въздействие върху имунната система на рибите (шарен ликод) изглежда има връзка с увеличените концентрации на кадмий в рибите. През 2011 г. е изготвен нов доклад с цел описание на бъдещите тенденции във връзка с кадмия в обработваемите земи и земеделските култури и оценка на концентрациите за следващите 100 години, като резултатите са използвани за моделиране на най-неблагоприятния сценарий за оценка на риска за водните организми, обитаващи води в близост до терени, на които са използвани торове, през следващите 100 години.
(26)
В своята оценка шведските органи заключават, че в по-дългосрочен план е възможно да съществува увеличен риск за водните организми, обитаващи изключително меки води (с твърдост под 5 mg CaCO3/l). До това положение обаче е вероятно да се стигне само при малките поточета, при които има слабо разреждане на отточната вода от обработваемата земя. Шведските органи не са установили други рискове за околната среда вследствие на използването на кадмий в торовете.
(27)
С оглед на сложността на отношенията при преноса на кадмий чрез фосфатни торове, възможното му натрупване и рисковете за околната среда, както вече беше показано по време на оценката на сходни искания за дерогации от Австрия, Финландия и Чешката република, както и при предишни искания на Швеция, Комисията поиска от Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (НКРЗОС) становище относно цялостното качество на шведската оценка на риска, евентуалните ѝ по-съществени недостатъци, уместността на проучваните сценарии и на направените допускания, както и относно надеждността и валидността на заключенията относно установените рискове за околната среда.
(28)
НКРЗОС прие своето становище на 27 февруари 2012 г. (12) НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество, проучените сценарии като цяло са уместни, а повечето от използваните в тях стойности на параметри са приемливи. НКРЗОС обаче счита, че някои изявления и/или допускания в доклада не са подплатени с достатъчно доказателства. Например при констатациите, представени в мониторинговите проучвания на рибите, се приема наличието на причинно-следствена връзка, която не е доказана. Друг пример е важното (ключово за оценката на риска) допускане на коефициент на разреждане ½, който се използва за изчисляване на концентрацията на кадмий в повърхностните води на потоците. Не са представени научни доказателства или обосновка в подкрепа на такава стойност на коефициента. НКРЗОС отбелязва също така, че при някои сценарии са използвани най-лошите възможни условия. Например при изчисленията за прилагане на фосфати върху земеделските земи се използва ниво на прилагане, което в действителност е характерно за по-малко от 25 % от почвите в Швеция. Изчисленията за концентрацията в повърхностните води на потоците след оттичане изглеждат проблемни, а предложените нива не отговарят на измерените концентрации, посочени на други места в доклада. Използваните в шведската оценка на риска PNEC са предложените в доклада на ЕС за оценката на риска от кадмий и поради това могат да бъдат подкрепени от НКРЗОС. Поради това представените съотношения за охарактеризиране на риска (СОР) зависят само от оценката на експозицията, т.е. от прогнозните концентрации на кадмия в повърхностните води в Швеция. Последните зависят от коефициента на разреждане почва/поток, за който не са посочени доказателства. НКРЗОС изразява несъгласие също така с допускането, че няма адсорбция на кадмия в почвата. Такава ситуация възниква, само ако почвата е вече силно замърсена, като нетна адсорбция не възниква в състояние на равновесие, а случаят в Швеция не е такъв. В шведския доклад се допуска също така, че няма адсорбция на кадмия в почвата на дълбочина над 30 cm, а случаят отново не е такъв. Поради това НКРЗОС не подкрепя резултатите, представени от шведските органи за потоците, които са единственият компонент на околната среда, за който шведските органи са установили наличие на рискове.
(29)
Въпреки това НКРЗОС припомня по-раншната оценка на CSTEE от 2002 г., в която се прави прогнозата, че се очаква концентрациите на кадмия в почвата да не се увеличат в повечето европейски почви при граница от 46 mg Cd/kg P. НКРЗОС потвърждава, че тази оценка все още е защитима, включително за шведските земеделски почви, и отбелязва, че калкулацията е на база принципа за запазване на текущото положение, а не въз основа на оценка на риска, като проведената от шведските органи с оглед на сегашните им мотиви.
(30)
Въпреки че в становището си от 27 февруари 2012 г. НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество и съдържа нови и имащи отношение данни, продължава да съществува известна несигурност относно някои ключови допускания, използвани от шведските органи за заключението им, че съществува риск за водните организми в малките потоци в Швеция. В това отношение е необходимо допълнително изясняване на информацията от страна на шведските органи, за да може Комисията да заеме окончателната си позиция.
2.2. Липса на опасност за човешкото здраве
(31)
В своята обосновка шведските органи са установили рискове за чувствителните групи от населението (диабетици и страдащи от остеопороза и недостиг на желязо). Тези рискове се причиняват от дългосрочна експозиция на кадмий чрез хранителния режим. Поради това няма опасност за здравето на човека, която да е свързана с евентуално решение за удължаване на оценката на положението в Швеция с допълнителен срок от шест месеца. Допълнителният срок ще даде възможност на Комисията да вземе предвид допълнителните пояснения, които ще бъдат предоставени от шведските органи, при взимане на окончателното си решение.
(32)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че условията, определени в член 114, параграф 6, трета алинея, са спазени, за да може да прибегне до възможността за удължаване на шестмесечния срок, в рамките на който трябва да одобри или отхвърли националните разпоредби, нотифицирани от Швеция.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(33)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че искането на Кралство Швеция за въвеждане на национални разпоредби по дерогация от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 2003/2003 е допустимо.
(34)
С оглед на сложността на въпроса и при липсата на доказателства, свидетелстващи за опасност за човешкото здраве, произтичаща от приемането на настоящото решение, Комисията обаче счита, че е оправдано да удължи срока, посочен в член 114, параграф 6, първа алинея от ДФЕС, с допълнителен период, изтичащ на 18 октомври 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
На основание член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС срокът за одобряване или отхвърляне на планираните национални разпоредби относно кадмия в торовете, нотифицирани от Кралство Швеция на 17 октомври 2011 г. в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, се удължава до 18 октомври 2012 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 18 април 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
18. aprill 2012,
millega pikendatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 osutatud ajavahemikku seoses siseriiklike normidega väetiste maksimaalse lubatud kaadmiumisisalduse kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2461 all)
(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/230/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
I. ASJAOLUD
(1)
17. oktoobril 2011 teatas Rootsi Kuningriik komisjonile vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5, et ta kavatseb kehtestada siseriiklikud normid, mis võimaldaksid langetada fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta (mis vastab 20 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta). Kõnealuste meetmetega tehtaks erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrusest (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (1) ning langetataks ülemmäära, mis on 100 grammi kaadmiumi ühe tonni fosfori kohta (mis vastab 44 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta), mille puhul on Rootsi Kuningriigis juba lubatud kohaldada erandit.
1. ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiked 5 ja 6
(2)
ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 5 ja 6 on sätestatud:
„5. […] kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik vajalikuks ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, teatab ta kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest komisjonile.
6. Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast […] teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
Kui komisjon selle ajavahemiku jooksul otsust ei tee, loetakse lõigetes […] 5 osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.
Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.”
2. ELi õigusaktid
(3)
Nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2) on sätestatud nõuded, millele väetised peavad vastama, et neid saaks turule viia märkega „EÜ väetis”.
(4)
Direktiivi 76/116/EMÜ I lisas sätestati väetiseliikide nimetused ja asjakohased nõuded, nt nõuded koostise kohta, millele pidid vastama kõik EÜ-märkega väetised. Kõnealuses nimekirjas olevad väetiseliikide nimetused jagati kategooriatesse neis sisalduvate peamiste toiteelementide, s.t lämmastiku, fosfori ja kaaliumi järgi.
(5)
Direktiivi 76/116/EMÜ artikliga 7 (3) keelati liikmesriikidel väetiste koostise, identifitseerimise, märgistamise või pakendamisega seotud põhjustel keelata, piirata ja takistada direktiivi sätetele vastavate EÜ-märkega väetiste turuleviimist.
(6)
Komisjon tegi oma 24. mai 2002. aasta otsusega 2002/399/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike normide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, (4) erandi direktiivist 76/116/EMÜ, kiites heaks Rootsi siseriiklikud normid, mis keelavad Rootsi territooriumil turustada väetisi, mis sisaldavad ühe tonni fosfori kohta üle 100 grammi kaadmiumi. Kõnealune erand kehtis 31. detsembrini 2005.
(7)
Direktiiv 76/116/EMÜ on asendatud määrusega (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta.
(8)
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 35 lõikes 2 on sätestatud, et erandeid direktiivi 76/116/EMÜ artiklist 7, mida komisjon teeb EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 6 alusel, käsitatakse eranditena kõnealuse määruse artiklist 5, kusjuures mainitud erandid säilitavad ka edaspidi oma mõju, olenemata kõnealuse määruse jõustumisest.
(9)
Määruse (EÜ) 2003/2003 põhjenduse 15 kohaselt kavatseb komisjon uurida juhuslike kaadmiumilisandite sisaldust mineraalväetistes, teha vajaduse korral ettepaneku vastava määruse vastuvõtmiseks ning esitada selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon on teinud ulatuslikku ettevalmistustööd, kuid mitmesuguste arvestatavate tegurite keerukuse tõttu ei ole veel ettepanekut vastu võtnud.
(10)
Kuna Rootsile tehtud erand kehtis ainult kuni 31. detsembrini 2005, taotles Rootsi 2005. aasta juunis luba jätkata kehtiva erandi kohaldamist. Komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus 2006/347/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, (5) lubab Rootsi ametivõimudel säilitada siseriiklikud meetmed, kuni ühtlustatud meetmeid väetiste kaadmiumisisalduse kohta hakatakse ELi tasandil kohaldama.
3. Siseriiklikud normid
(11)
„Keemiatoodete määrus (käitlemine, import ja eksport)” (1998:944) (6) sisaldab sätteid, mis käsitlevad muu hulgas maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust väetistes, sealhulgas EÜ-märkega väetistes. Määruse 3. jao lõikega 1 on ette nähtud, et väetisi, mis kuuluvad tollitariifi numbrite 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 ja 31.05 alla ning mis sisaldavad rohkem kui 100 grammi kaadmiumi ühe tonni fosfori kohta, ei tohi müügiks pakkuda ega vastu võtta.
(12)
Kavandatud riikliku meetmega, millest teatati ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt, langetataks fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta praeguselt 100 grammilt ühe tonni fosfori kohta (46 mg Cd/kg P, mis vastab 20 mg kaadmiumile ühe kilogrammi P2O5 kohta).
II. MENETLUS
(13)
17. mai 2011. aasta kirjaga teatas Rootsi Kuningriik komisjonile, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5 taotleb ta luba kehtestada siseriiklikud normid, mis võimaldaksid langetada fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära 46 grammini ühe tonni fosfori kohta. Seega taotlevad Rootsi ametivõimud luba langetada otsuses 2006/347/EÜ sätestatud erandiga lubatud kaadmiumisisaldust.
(14)
17. oktoobri 2011. aasta kirjaga saatsid Rootsi ametivõimud komisjonile lisateavet, et esitada kehtivate siseriiklike õigusaktide tekst, milles kajastuvad määrustega 2008:255 ja 2009:654 (7) kehtestatud muudatused.
(15)
14. novembri 2011. aasta kirjaga teavitas komisjon Rootsi ametivõime sellest, et õigusaktide teksti kuuekuuline läbivaatusperiood vastavalt artikli 114 lõikes 6 sätestatule algas 18. oktoobril 2011.
(16)
17. oktoobri 2011. aasta kirjaga teatas komisjon teistele liikmesriikidele Rootsilt saadud taotlusest. Samuti avaldas komisjon taotluse kohta teatise Euroopa Liidu Teatajas, (8) et teavitada teisi huvitatud isikuid siseriiklikest meetmetest, mida Rootsi kavatseb kehtestada, ning põhjustest, millele seejuures tuginetakse. Läti toetas oma vastuses Rootsi taotlust. Muid märkusi komisjonile ei laekunud.
III. HINDAMINE
1. Vastuvõetavuse hindamine
(17)
ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 5 on käsitletud juhte, mil seoses ELi ühtlustamismeetmega on teatatud siseriiklikest normidest, mil siseriiklikud meetmed kehtestatakse pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist ja jõustumist ning mil uus siseriiklik meede oleks vastuolus ELi ühtlustamismeetmega. Siseriiklikest normidest teatati seoses määrusega (EÜ) nr 2003/2003, mis võeti vastu EÜ asutamislepingu endise artikli 95 alusel ja millega kehtestati ühtlustatud eeskirjad EÜ väetiste koostise, identifitseerimise, märgistamise või pakendamise suhtes. Kõnealuse lepingu artikli 5 kohaselt ei tohi liikmesriigid takistada väetiste vaba ringlemist ühelgi nimetatud alusel.
(18)
Lisaks peab teade ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohaselt kavandatavate siseriiklike meetmete kohta põhinema uutel teaduslikel tõenditel, mis on seotud keskkonna või töökeskkonna kaitsega ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu ning millele tuleb lisada kavandatavate siseriiklike meetmete kehtestamise põhjendus.
(19)
Fosforväetiste kaadmiumisisalduse piirmäära langetamise taotluse kinnituseks on Rootsi ametivõimud esitanud riikliku riskihindamise ja mõned uuringud. Riskihindamises on võetud arvesse ELi kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi riskianalüüsi, mis koostati 2007. aastal vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, (9) Euroopa Toiduohutusameti teaduslikule arvamusele toidus sisalduva kaadmiumi kohta (10) ning vanu ja uusi andmeid Rootsi väetistes sisalduvast kaadmiumist tuleneva ohu kohta inimeste tervisele ja keskkonnale. Rootsi riskihindamine on avaldatud internetis (11).
(20)
Rootsi ametivõimude andmetel näitab uus riskihindamine vajadust piirata kokkupuudet kaadmiumiga, et kaitsta pikemas perspektiivis Rootsi elanikkonna tervist. Kaadmiumiga kokkupuute ulatus sõltub (põhiliselt taimse) toiduga tarbitud kaadmiumi hulgast ning seetõttu tuleks vähendada suurt kaadmiumisisaldust põllukultuurides. Rootsi põllumullad on üldiselt happelisemad kui Kesk-Euroopa mullad ning sellise eripära tõttu omastavad taimed kaadmiumi lihtsamalt.
(21)
Lisaks on siseriikliku piirväärtuse 100 grammi kaadmiumi ühe fosfori tonni kohta alandamine 46 grammile kaadmiumile ühe tonni fosfori kohta vajalik selleks, et vähendada kaadmiumi ladestumist mulda, samuti riske veeorganismidele, kes elavad sellistes erakordselt pehmetes vetes nagu Rootsis.
(22)
Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et Rootsi Kuningriigi esitatud taotlus saada luba fosforväetistes lubatud kaadmiumisisalduse ülemmäära langetamiseks 46 grammini ühe tonni fosfori kohta on vastuvõetav.
2. Tuginemine ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmandale lõigule
2.1. Probleemi keerukusel rajanev põhjendus
(23)
Oma taotluse kinnitamiseks on Rootsi teostanud uue riskihindamise, mis valmis lõplikult 2011. aasta jaanuaris. Selles on võrreldud mitmesuguseid keskkonnaosi esindavate organismide jaoks tuletatud arvutuslikke mittetoimivaid sisaldusi (Predicted No-Effect Concentrations ehk PNECid) Rootsi keskkonnas sisalduva kaadmiumi kontsentratsioonidega. Teates on samuti osutatud teatavatele uuringutele, mis on tehtud kättesaadavaks komisjonile eelnevalt esitatud taotluste raames ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohaselt ning ELi kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi riskihindamisele.
(24)
Magevee jaoks tuletatud PNEC sõltub karedusest. Kuna Rootsi mageveed on väga pehmed, avaldub mürgine toime veeorganismidele eeldatavalt kaadmiumi väiksema kontsentratsiooni puhul kui mujal Euroopas. Rootsi ametivõimud leiavad seega, et tõenäoliselt on Rootsi vete veeorganismid üldiselt täiendava kaadmiumi suhtes tundlikumad kui Kesk- ja Lõuna-Euroopa vete veeorganismid.
(25)
Rootsi pinnavete järelevalveprogrammide 2006. ja 2009. aasta tulemused näitavad, et umbes 1 % järvedest ja 7 % rannikuvetest sisaldab rohkem kaadmiumi kui PNEC väärtused. 2008. aastal tehtud analüüsis järeldati, et heitmete vähendamise meetmed on enamiku metallide puhul viinud nende kontsentratsioonide märkimisväärse vähenemiseni veeorganismides, kuid kaadmiumi osas ei ole olukord nii selge. Mõju süvenemine kalade (vöödilise lükoodi) immuunsüsteemile viimaste aastate jooksul tundub olevat seotud kaadmiumi suuremate kontsentratsioonidega kalades. 2011. aastal koostati veel üks aruanne eesmärgiga kirjeldada tulevikusuundumusi kaadmiumisisalduse kohta põllumuldades ja -kultuurides, hinnates võimalikke kontsentratsioone 100 aasta jooksul. Aruande tulemusi on kasutatud halvima võimaliku juhtumi stsenaariumi kavandamiseks, et hinnata riski veeorganismidele, kes elavad eelneva 100 aasta jooksul väetatud põldude lähedal asuvates vetes.
(26)
Rootsi ametivõimud järeldavad oma hinnangus, et erakordselt pehmetes vetes (mille karedusaste on väiksem kui 5 mg/l (väljendatud CaCO3)) elavate veeorganismide jaoks võib oht pikemas perspektiivis suureneda, kuid see on tõenäoline ainult väikestes ojades, milles põllumajandusmaa äravooluvete lahjenduse tase on madal. Rootsi ametivõimud ei ole kindlaks teinud ühtegi muud väetistes sisalduva kaadmiumi kasutamisest tulenevat ohtu keskkonnale.
(27)
Võttes arvesse fosforväetiste kaudu lisanduva kaadmiumi, selle võimaliku kuhjumise ja sellest tulenevate keskkonnaohtude omavaheliste seoste keerukust (mis on juba ilmnenud Austria, Soome ja Tšehhi Vabariigi sarnaste eranditaotluste hindamise ajal) ning Rootsi varasemaid taotlusi, nõudis komisjon, et tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (Scientific Committee on Health and Environmental Risks (SCHER)) esitaks arvamuse Rootsi riskihindamise üldise kvaliteedi, mis tahes märkimisväärsete puudujääkide, uuritud stsenaariumite asjakohasuse ja esitatud eelduste kohta, samuti kindlakstehtud keskkonnaohtusid puudutavate järelduste usaldusväärsuse ja paikapidavuse kohta.
(28)
SCHER võttis oma arvamuse vastu 27. veebruaril 2012 (12). SCHER leidis, et Rootsi ametivõimude koostatud riskihindamisaruande teaduslik tase on hea, uuritud stsenaariumid on üldiselt asjakohased ja enamik stsenaariumites kasutatud parameetri väärtusi on vastuvõetavad. Siiski leiab SCHER, et aruandes esitatud väited ja/või eeldused ei ole piisavalt tõendatud. Näiteks on kalade seireuuringutes esitatud vaatluste eelduseks põhjuse-tagajärje suhe, mida ei ole tõestatud. Teine näide on oluline (riskihindamise seisukohalt keskne) eeldus - 1/2 lahjendustegur, mida kasutatakse ojade pinnavete kaadmiumi kontsentratsiooni arvutamiseks. Sellise teguri kinnitamiseks ei ole esitatud ühtegi teaduslikku tõendit või põhjendust. Samuti märgib SCHER, et mõne stsenaariumi puhul kasutati pigem halvima juhu tingimusi. Näiteks fosfaadi kasutamise korral põllumajandusmaadel rakendatakse kasutusmäärasid, mis kehtivad tegelikult vaid vähem kui 25 % Rootsi pinnase puhul. Ojade pinnavete kuivendamisjärgsete sisalduste arvutused tunduvad problemaatilised ning kavandatud tasemed ei vasta mujal aruandes mõõdetud sisaldustele. Rootsi riskihindamises kasutatud PNECid on samad, mis on ka EU RARis kaadmiumi kohta esitatud ning SCHER võib neid sellisel kujul kinnitada. Esitatud ohu suhtarvud (RCR) sõltuvad seega täielikult kokkupuutumise hindamisest, s.t kaadmiumi eeldatavatest kontsentratsioonidest Rootsi pinnavetes. Viimased sõltuvad - põhjendamata - pinnase/oja lahjendustegurist. Samuti ei nõustu SCHER eeldusega, et kaadmium ei imendu pinnasesse. Seda võib juhtuda vaid siis, kui pinnas on juba tugevalt saastunud ja püsiseisundis ei toimu netoadsorptsiooni, Rootsis see aga nii ei ole. Lisaks on Rootsi aruandes eeldatud, et sügavamal kui 30 cm ei toimu pinnases kaadmiumi adsorptsiooni, mis samuti tõele ei vasta. Niisiis ei kinnita SCHER Rootsi ametivõimude poolt esitatud tulemusi ojade kohta, mis moodustavad ainsa keskkonnaosa, mille jaoks Rootsi ametivõimud riskid kindlaks tegid.
(29)
Siiski meenutab SCHER toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee varasemat hindamist aastast 2002, milles arvati, et pinnase kaadmiumisisaldused ei peaks enamikes Euroopa pinnastes suurenema rohkem kui 46 mg Cd/kg P. SCHER kinnitab, et selline arvamus on endiselt põhjendatud, sealhulgas Rootsi põllumajandusmaade puhul, ning märgib, et esitatud tuletise aluseks oli nn „stand-still” põhimõte (rakendamiskeeld), mitte riskihindamine, nagu Rootsi ametivõimude praeguses põhjenduses.
(30)
Kuigi SCHER leiab oma 27. veebruari 2012. aasta arvamuses, et Rootsi ametivõimude koostatud riskihindamisaruande teaduslik tase on hea ning aruanne sisaldab uusi ja asjakohaseid andmeid, leidub endiselt küsitavusi seoses teatavate peamiste eeldustega, mida Rootsi ametivõimud on kasutanud järeldamaks, et Rootsi väikeste ojade veeorganismid on ohustatud. Et komisjon saaks võtta lõpliku seisukoha, peavad Rootsi ametivõimud esitama täiendavaid selgitusi.
2.2. Inimeste tervisele avalduva ohu puudumine
(31)
Oma põhjenduses teevad Rootsi ametivõimud kindlaks riskid tundlikele elanikkonnarühmadele (diabeetikutele, osteoporoosi või rauavaeguse all kannatavatele inimestele). Selliseid riske põhjustab pikaajaline kokkupuude kaadmiumiga toiduvaliku kaudu. Seetõttu ei kaasne Rootsi olukorra hindamise aja pikendamisega veel kuue kuu võrra ohtu inimeste tervisele. Nimetatud täiendav ajavahemik võimaldab komisjonil arvestada Rootsi ametivõimude täiendavaid selgitusi lõpliku otsuse langetamise eesmärgil.
(32)
Eelöeldust lähtudes leiab komisjon, et artikli 114 lõike 6 kolmandas lõigus sätestatud tingimused on täidetud sedavõrd, et komisjon saab kasutada Rootsi poolt teatatud siseriiklike normide heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks ettenähtud kuuekuulise perioodi pikendamise võimalust.
IV. JÄRELDUS
(33)
Eelnevat arvesse võttes võib järeldada, et Rootsi Kuningriigi taotlus määruse (EÜ) nr 2003/2003 nõuetest kõrvale kalduvate siseriiklike normide kehtestamiseks on vastuvõetav.
(34)
Arvestades aga küsimuse keerukust ja tõendusmaterjali puudumist inimeste tervisele avalduva ohu kohta käesoleva otsuse vastuvõtmisel, leiab komisjon siiski, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 esimeses lõigus nimetatud ajavahemiku edasine pikendamine kuni 18. oktoobrini 2012 on põhjendatud.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmandale lõigule pikendatakse ajavahemikku, mis on ette nähtud väetiste kaadmiumisisaldust käsitlevate kavandatavate siseriiklike normide (millest Rootsi Kuningriik on teatanud 17. oktoobril 2011 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5) heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks, kuni 18. oktoobrini 2012.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Rootsi Kuningriigile.
Brüssel, 18. aprill 2012