РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 386/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 19 април 2012 година
за възлагане на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) на задачи, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително обединяването на представители на публичния и частния сектор в Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 и член 118, първа алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Икономическото благосъстояние на Съюза се основава на постоянно творчество и иновации. Следователно мерките за тяхната ефективна закрила са наложителни за гарантиране на бъдещото му развитие.
(2)
Правата на интелектуална собственост представляват особено важни стопански активи, които спомагат да се гарантира на творците и новаторите справедливо възнаграждение за техния труд и закрила на техните инвестиции в научни изследвания и нови идеи.
(3)
Прилагането на добре обмислен, хармонизиран и прогресивен подход към правата на интелектуална собственост е от първостепенно значение за успешното постигане на амбициозните цели, заложени в стратегията „Европа 2020“, включваща Програма в областта на цифровите технологии за Европа.
(4)
Постоянното нарастване на броя на нарушенията на правата на интелектуална собственост представлява реална заплаха не само за икономиката на Съюза, но в много случаи и за здравето и безопасността на потребителите в Съюза. Поради това за успешната борба с това явление са необходими ефективни, незабавни и съгласувани действия на национално, европейско и световно равнище.
(5)
В контекста на общата стратегия за правата на интелектуална собственост, предвидена в Резолюцията на Съвета от 25 септември 2008 г. относно глобален европейски план за борба с фалшифицирането и пиратството (3), Съветът призова Комисията да създаде Европейска обсерватория за фалшифицирането и пиратството. Ето защо Комисията създаде мрежа от експерти от публичния и частния сектор и описа задачите на тази мрежа в своето съобщение, озаглавено „Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар“. Наименованието на Европейската обсерватория за фалшифицирането и пиратството следва да бъде променено на Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
(6)
В това съобщение се посочва, че Обсерваторията следва да служи като център за събиране, наблюдение и отчитане на информацията и данните за всички нарушения на правата на интелектуална собственост. Тя следва да бъде използвана като платформа за сътрудничество между представители на националните органи и заинтересованите страни с цел обмен на идеи и на експертен опит за най-добри практики, както и за изготвяне на препоръки до инициаторите на политики за съвместни стратегии за гарантиране на спазването на правата. В съобщението се уточнява, че службите на Комисията ще осигурят помещения за Обсерваторията и нейното управление.
(7)
В своята Резолюция от 1 март 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (4) Съветът прикани Комисията, държавите-членки и деловите кръгове да предоставят на Обсерваторията наличните надеждни и съпоставими данни относно фалшифицирането и пиратството и съвместно да разработят и приемат планове за събирането на допълнителна информация в контекста на Обсерваторията. Съветът също така прикани Обсерваторията да публикува ежегодно обстоен годишен доклад за обхвата, мащаба и основните характеристики на фалшифицирането и пиратството, както и за тяхното въздействие върху вътрешния пазар. Посоченият годишен доклад следва да бъде подготвян, като се използва съответната информация, предоставена от органите на държавите-членки, Комисията и частния сектор при спазване на законодателството за защита на данните. Съветът също така призна важността на създаването на нови конкурентоспособни търговски модели, които да разширят законното предлагане на културно и творческо съдържание, като едновременно с това предотвратяват нарушенията на правата на интелектуална собственост и се борят с тях, като необходимо средство за насърчаване на икономическия растеж, заетостта и културното разнообразие.
(8)
В своите заключения от 25 май 2010 г. относно бъдещото преразглеждане на системата на търговските марки в Европейския съюз (5) Съветът прикани Комисията да установи правно основание за участието на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) в дейности във връзка с гарантиране на спазването на правата, включително в борбата срещу фалшифицирането, по-специално чрез насърчаване на нейното сътрудничество с националните служби за търговски марки и с Обсерваторията. В това отношение в Директива 2004/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно упражняването на права върху интелектуалната собственост (6) наред с другото са предвидени някои мерки за насърчаване на сътрудничеството, включително обмена на информация, между държавите-членки и между държавите-членки и Комисията.
(9)
В своята препоръка от 26 март 2009 г. относно укрепване на сигурността и основните свободи в интернет (7) Европейският парламент препоръча на Съвета да запази пълния и безопасен достъп до интернет, като същевременно насърчава сътрудничеството между частните и публичните участници при засилване на сътрудничеството в областта на правоприлагането.
(10)
В своята резолюция от 22 септември 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на права на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (8) Европейският парламент призова държавите-членки и Комисията да разширят сътрудничеството между Службата и националните служби за интелектуална собственост, така че то да обхваща и борбата с нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(11)
В своята резолюция от 12 май 2011 г. относно „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“ (9) Европейският парламент настоятелно призова Комисията да вземе предвид конкретните проблеми, с които се сблъскват малките и средните предприятия при отстояването на техните права на интелектуална собственост, както и да насърчава най-добрите практики и ефективните методи за зачитането на тези права.
(12)
В своята резолюция от 6 юли 2011 г. относно всеобхватен подход за защита на личните данни в Европейския съюз (10) Европейският парламент призова Комисията да гарантира пълната хармонизация и правна сигурност, като осигури еднакво и високо равнище на защита на физическите лица при всякакви обстоятелства.
(13)
Предвид на редицата задачи, възложени на Обсерваторията, е нужно решение, което да гарантира подходяща и устойчива инфраструктура за изпълнение на нейните задачи.
(14)
В Регламент (ЕО) № 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 г. относно марката на Общността (11) се предвижда административно сътрудничество между Службата и съдилищата или органите на държавите-членки и обмен на публикации между Службата и централните служби за индустриална собственост на държавите-членки. На това основание Службата установи сътрудничество с национални служби, участващи активно в закрилата на правата на интелектуална собственост. Вследствие на това Службата вече притежава в значителна степен опита и техническите познания, необходими за осигуряването на подходяща и устойчива инфраструктура в областта на задачите на Обсерваторията.
(15)
Следователно Службата е добре подготвена да поеме въпросните задачи.
(16)
Тези задачи следва да се отнасят до всички права на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО, тъй като в много случаи актовете на нарушение засягат група права на интелектуална собственост. Освен това са необходими данни и обмен на най-добри практики за целия посочен по-горе набор от права на интелектуална собственост, за да се получи пълна представа за положението и да бъде възможно разработването на цялостни стратегии с цел намаляване на нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(17)
Задачите, които следва да изпълнява Службата, могат да бъдат обвързани с мерките за гарантиране на спазването и отчитане, предвидени в Директива 2004/48/ЕО. Така например Службата следва да предоставя услуги на национални органи или оператори във връзка по-специално с еднаквото изпълнение на въпросната директива, които биха могли да улеснят нейното прилагане. Поради това задачите на Службата следва да бъдат разглеждани като тясно свързани с предмета на актовете за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки.
(18)
Съставената от Службата Обсерватория следва да се превърне в център за високи постижения в областта на информацията и данните във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост, като се възползва от експертните познания, опита и ресурсите на Службата.
(19)
Службата следва да предложи средище за сътрудничество между публичните органи и частния сектор, като осигурява събирането, анализа и разпространението на съответни обективни, съпоставими и надеждни данни относно стойността на правата на интелектуална собственост и нарушенията на тези права, да набелязва и насърчава най-добри практики и стратегии за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост и повишаване на обществената осведоменост относно последиците от нарушаването на правата на интелектуална собственост. Освен това Службата следва да изпълнява допълнителни задачи, като например във връзка с подобряването на разбирането за стойността на правата на интелектуална собственост, насърчаването на обмена на информация относно нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, повишаване чрез подходящи мерки за обучение на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на тези права, повишаване на знанията относно техниките за предотвратяване на фалшифицирането и засилване на сътрудничеството с трети държави и международни организации. Комисията следва да взема участие в дейностите, предприемани от Службата съгласно настоящия регламент.
(20)
По този начин Службата следва да улеснява и подпомага дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, и по-конкретно тяхната дейност за борба срещу нарушенията на посочените права. Упражняването от страна на Службата на нейните правомощия съгласно настоящия регламент не възпрепятства държавите-членки при упражняването на тяхната компетентност. Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
(21)
За да изпълни посочените задачи по най-ефективния начин, Службата следва да се консултира и да си сътрудничи с други органи на национално, европейско и, когато е целесъобразно, международно равнище, да постига взаимодействие с провежданите от тези органи дейности и да избягва дублирането на мерки.
(22)
Службата следва да изпълнява задачите и дейностите, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, като използва своите собствени бюджетни средства.
(23)
По отношение на представителите на частния сектор при съставянето на Обсерваторията в контекста на своите дейности Службата следва да включи подбрани представители на икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения, и по-специално представители на носителите на права, включително авторите и други творци, както и на интернет посредниците. Следва да се осигури и подходящо представяне на малките и средните предприятия.
(24)
Задълженията за информиране, наложени на държавите- членки и частния сектор с настоящия регламент, не следва да създават ненужни административни тежести и следва да бъдат насочени към избягване на дублирането по отношение на данните, вече предоставени на институциите на Съюза от държавите-членки и представителите на частния сектор съгласно съществуващите изисквания за отчитане на Съюза.
(25)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно възлагане на Службата на определени задачи, свързани с гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради неговите последици може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
С настоящия регламент на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) се възлагат задачи, имащи за цел улесняването и подпомагането на дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза за борба срещу нарушенията на правата на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО. За изпълнението на тези задачи Службата организира, осигурява административното обслужване и подпомага заседанията на експерти, органи и заинтересовани страни, обединени под наименованието „Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост“ (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
Член 2
Задачи и дейности
1. Службата има следните задачи:
а)
подобряване на разбирането за стойността на интелектуалната собственост;
б)
подобряване на разбирането за обхвата и последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
задълбочаване на знанията за най-добрите практики на публичния и частния сектор за закрила на правата на интелектуална собственост;
г)
подпомагане на повишаването на осведомеността на гражданите за последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
д)
повишаване на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост;
е)
задълбочаване на знанията относно техническите средства за предотвратяването на нарушенията на правата на интелектуална собственост и справянето с тях, включително чрез системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаването на оригиналните от фалшифицираните продукти;
ж)
осигуряване на механизми, които спомагат за подобряването на обмена по интернет на информация във връзка с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост между органите на държавите-членки, извършващи дейност в тази област, и насърчаване на сътрудничеството между тези органи;
з)
работа, посредством консултации с държавите-членки, за насърчаване на международното сътрудничество със служби за закрила на правата на интелектуална собственост в трети държави с цел разработване на стратегии и развиване на техники, умения и средства за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост.
2. За изпълнение на задачите, посочени в параграф 1, Службата провежда следните дейности съгласно работната програма, приета съгласно член 7, и в съответствие с правото на Съюза:
а)
установява прозрачна методика за събирането, анализа и отчитането на независими, обективни, съпоставими и надеждни данни във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост;
б)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно икономическата стойност на интелектуалната собственост и нейния принос за икономическия растеж, благосъстоянието, иновациите, творчеството, културното разнообразие, създаването на работни места за висококвалифицирани специалисти и разработването на висококачествени продукти и услуги в рамките на Съюза;
г)
предоставя редовни оценки и конкретни доклади по икономически сектори, географски области и вид нарушавани права на интелектуална собственост, в които наред с другото се оценяват последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост за обществото и икономиката, включително се оценяват последиците за малките и средните предприятия, както и за здравеопазването, околната среда, безопасността и сигурността;
д)
събира, анализира и разпространява информация относно най-добрите практики сред представителите, заседаващи в Обсерваторията, и ако е приложимо, отправя препоръки относно стратегии, основани на такива практики;
е)
изготвя доклади и публикации за повишаване на осведомеността сред гражданите на Съюза относно въздействието на нарушенията на правата на интелектуална собственост и за тази цел организира конференции, мероприятия и заседания на европейско и международно равнище и подпомага национални и общоевропейски действия, включително онлайн и офлайн кампании, основно чрез предоставянето на данни и информация;
ж)
наблюдава разработването на нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, насърчават обмена на информация и повишават осведомеността на потребителите в това отношение;
з)
разработва и организира онлайн и други форми на обучение за националните служители, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
и)
организира ad hoc заседания на експерти, включително срещи на експерти от академичните среди и заседания на съответните представители на гражданското общество, за подпомагане на нейната работа по настоящия регламент;
й)
набелязва и популяризира технически средства за специалисти и техники за сравнение, включително системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаване на оригиналните от фалшифицираните продукти;
к)
работи съвместно с национални органи и Комисията за разработването на онлайн мрежа за улесняване на обмена на информация за нарушения на правата на интелектуална собственост между публичните администрации, органи и организации в държавите-членки, занимаващи се със закрилата и гарантирането на спазването на тези права;
л)
работи в сътрудничество с централните служби за индустриална собственост на държавите-членки, включително Службата за интелектуална собственост на Бенелюкс и органите на други държави-членки, извършващи дейност в областта на правата на интелектуална собственост, и осигурява взаимодействие между тях с цел разработване и популяризиране на техники, умения и инструменти, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително програми за обучение и осведомителни кампании;
м)
разработва, като се консултира с държавите-членки, програми за предоставяне на техническа помощ за трети държави, а също така разработва и изпълнява конкретни програми за обучение и мероприятия за длъжностни лица от трети държави, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
н)
по искане на Комисията ѝ отправя препоръки по въпроси, попадащи в приложното поле на настоящия регламент;
о)
провежда сходни дейности, необходими на Службата за изпълнение на задачите, предвидени в параграф 1.
3. При изпълнение на задачите и дейностите, посочени в параграфи 1 и 2, Службата спазва действащите разпоредби на правото на Съюза относно защитата на данните.
Член 3
Финансиране
Службата гарантира по всяко време, че за провеждането на възложените ѝ с настоящия регламент дейности се използват нейни собствени бюджетни средства.
Член 4
Заседания в рамките на Обсерваторията
1. За целите на провеждането на дейностите, посочени в член 2, параграф 2, Службата кани на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко веднъж годишно представители на публични администрации, органи и организации в държавите- членки, занимаващи се със закрилата на права на интелектуална собственост, както и представители на частния сектор с цел участието им в работата на Службата съгласно настоящия регламент.
2. Представителите на частния сектор, поканени на заседанията в рамките на Обсерваторията, включват широка, представителна и балансирана гама от органи на Съюза и на държавите-членки от различните икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения.
Организациите на потребителите, малките и средните предприятия, авторите и другите творци трябва да бъдат подходящо представени.
3. Службата кани всяка държава-членка да изпрати на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко по един представител на публичната си администрация. В тази връзка държавите-членки осигуряват приемственост в работата на Обсерваторията.
4. Заседанията, посочени в параграф 1, могат да се допълват от работни групи в рамките на Обсерваторията, съставени от представители на държавите-членки и представители на частния сектор.
5. Когато е целесъобразно, освен посочените в параграф 1 заседания Службата организира заседания, на които присъстват:
а)
представители на публични администрации, органи и организации в държавите-членки; или
б)
представители на частния сектор.
6. Членове на Европейския парламент или други негови представители и представители на Комисията се канят на всички заседания, предвидени в настоящия член, като участници или като наблюдатели, в зависимост от случая.
7. Имената на присъстващите представители, дневният ред и протоколите от заседанията, посочени в настоящия член, се публикуват на електронната страница на Службата.
Член 5
Задължения за информиране
1. Когато е целесъобразно, в съответствие с националното законодателство, включително законодателството, уреждащо обработването на лични данни, по искане на Службата или по собствена инициатива държавите-членки:
а)
информират Службата за своите общи политики и стратегии относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят наличните статистически данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
информират Службата за значима съдебна практика.
2. Без да се засяга законодателството, уреждащо обработването на лични данни и защитата на поверителна информация, представителите на частния сектор, заседаващи в рамките на Обсерваторията, при възможност и по искане на Службата:
а)
информират Службата за политиките и стратегиите в тяхната област на дейност относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят статистически данни относно нарушения на правата на интелектуална собственост в тяхната област на дейност.
Член 6
Службата
1. Съответните разпоредби от дял XII от Регламент (ЕО) № 207/2009 се прилага по отношение на изпълнението на задачите и дейностите, предвидени съгласно настоящия регламент.
2. Председателят на Службата приема вътрешните административни указания и публикува съобщенията, необходими за изпълнението на всички задачи, възложени на Службата с настоящия регламент, като упражнява правомощията, предоставени с член 124 от Регламент (ЕО) № 207/2009.
Член 7
Съдържание на работната програма и доклада за дейността
1. Службата изготвя годишна работна програма, в която по подходящ начин се определя приоритетът на дейностите по настоящия регламент, както и на заседанията в рамките на Обсерваторията, в съответствие с политиките и приоритетите на Съюза в областта на закрилата на правата на интелектуална собственост и в сътрудничество с посочените в член 4, параграф 5, буква а) представители.
2. Посочената в параграф 1 работна програма се предоставя за сведение на административния съвет на Службата.
3. Докладът за дейността, предвиден в член 124, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕО) № 207/2009, съдържа най-малко следната информация относно задачите и дейностите на Службата по настоящия регламент:
а)
преглед на основните дейности, проведени през предходната календарна година;
б)
постигнати през предходната календарна година резултати, когато е уместно - придружени от отчети, в които се анализира положението в различните промишлени и продуктови сектори;
в)
обща оценка на изпълнението на задачите на Службата, предвидени в настоящия регламент и в работната програма, изготвена съгласно параграф 1;
г)
преглед на дейностите, които Службата възнамерява да провежда в бъдеще;
д)
наблюдения относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и евентуалните бъдещи политики и стратегии, включително относно начините за засилване на ефективното сътрудничество с държавите-членки и между тях;
е)
обща оценка на подходящото представителство в Обсерваторията на всички участници, посочени в член 4, параграф 2.
Преди да представи доклада пред Европейския парламент, Комисията и административния съвет, председателят на Службата провежда консултации с представителите, посочени в член 4, параграф 5, буква а), относно съответните части от доклада.
Член 8
Оценка
1. Комисията приема доклад за оценка прилагането на настоящия регламент до 6 юни 2017 г.
2. В доклада за оценка се прави оценка на действието на настоящия регламент, по-специално по отношение на въздействието му върху гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост във вътрешния пазар.
3. При изготвянето на доклада за оценка Комисията провежда консултации със Службата, държавите-членки и представителите, заседаващи в Обсерваторията, по въпросите, посочени в параграф 2.
4. Комисията предава доклада за оценка на Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет и предприема широки консултации по доклада за оценка със заинтересовани страни.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 19 април 2012 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 386/2012,
19. aprill 2012,
millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse moodustamine
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 118 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Liidu majanduslik heaolu põhineb pideval loovusel ja innovatsioonil. Seepärast on hädavajalik võtta meetmeid nende tõhusaks kaitseks, et tagada liidu heaolu tulevikus.
(2)
Intellektuaalne omand on ettevõtja oluline vara, mis aitab tagada, et novaatorid ja loojad saavad oma töö eest õiglast tasu ning et nende investeering teadustöösse ja uutesse ideedesse on kaitstud.
(3)
Tugev, ühtlustatud ja järkjärguline lähenemisviis intellektuaalse omandi valdkonnas on tähtis strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärkide täitmise poole püüdlemisel.
(4)
Intellektuaalomandi rikkumiste arvu pidev kasv on tõeline oht mitte ainult liidu majandusele, vaid paljudel juhtudel ka liidu tarbijate tervisele ja ohutusele. Seepärast on vaja liikmesriikide, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil võtta tulemuslikke, vahetuid ja kooskõlastatud meetmeid, et selle nähtusega edukalt võidelda.
(5)
Seoses intellektuaalomandi üldstrateegiaga, mis visandati nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsioonis Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta, (3) kutsus nõukogu komisjoni üles rajama Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse. Komisjon moodustas seepärast avaliku ja erasektori ekspertide võrgustiku ning kirjeldas selle ülesandeid teatises „Intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamine siseturul”. Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse nimi tuleks muuta intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuseks (edaspidi „vaatluskeskus”).
(6)
Teatises sedastati, et vaatluskeskus peaks toimima kogu intellektuaalomandi rikkumistega seotud teabe ja andmete kogumise, jälgimise ja teavitamise keskse allikana. Vaatluskeskust tuleks kasutada liikmesriikide ametiasutuste esindajate ja sidusrühmade koostöö platvormina, kus vahetada mõtteid ja teadmisi parimate tavade kohta ning teha poliitiliste otsuste tegijatele ettepanekuid ühiste õiguskaitsestrateegiate kohta. Teatises täpsustati, et vaatluskeskus tegutseks komisjoni talituste ruumides ja seda juhiksid komisjoni talitused.
(7)
Nõukogu kutsus oma 1. märtsi 2010. aasta resolutsioonis intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (4) komisjoni, liikmesriike ja tööstussektori esindajaid üles esitama vaatluskeskusele kättesaadavad, usaldusväärsed ja võrreldavad andmed võltsimise ja piraatluse kohta ning seoses vaatluskeskusega ühiselt välja töötama ja kokku leppima täiendava teabe kogumise kavades. Nõukogu kutsus vaatluskeskust üles ka avaldama igal aastal ulatusliku aastaaruande, mis hõlmaks võltsimise ja piraatluse ulatust, mahtu ja peamisi tunnuseid ning selle mõju siseturule. Kõnealune aastaaruanne tuleks koostada teabe põhjal, mille liikmesriikide ametiasutused, komisjon ja erasektor esitavad andmekaitseõigusega kehtestatu piires. Nõukogu tunnistas samuti, kui oluline on töötada välja uued konkurentsivõimelised ärimudelid, millega laiendatakse kultuurilise ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist ning samal ajal tõkestatakse piraatlust ja võideldakse selle vastu ning mis on vajalikud vahendid majanduskasvu, tööhõive ja kultuurilise mitmekesisuse soodustamiseks.
(8)
Nõukogu kutsus 25. mai 2010. aasta järeldustes Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevase läbivaatamise kohta (5) komisjoni üles kehtestama õigusliku aluse Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi „amet”) osalemiseks õiguskaitsealases tegevuses, sealhulgas võltsimisvastases võitluses, eelkõige soodustades ameti koostööd liikmesriikide kaubamärgiametitega ja vaatluskeskusega. Seoses sellega tuleks märkida, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (6) on muu hulgas sätestatud teatavad meetmed koostöö, sealhulgas teabevahetuse edendamiseks liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel.
(9)
Euroopa Parlament soovitas 26. märtsi 2009. aasta soovituses nõukogule turvalisuse ja põhivabaduste tugevdamise kohta internetis, (7) et nõukogu säilitaks täieliku ja turvalise juurdepääsu internetile ning ergutaks samas avaliku ja erasektori koostööd õiguskaitsealase koostöö tõhustamise valdkonnas.
(10)
Euroopa Parlament kutsus 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (8) liikmesriike ja komisjoni üles laiendama ameti ja liikmesriikide intellektuaalomandi asutuste vahelist koostööd, et tegeleda ka intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste vastase võitlusega.
(11)
Euroopa Parlament nõudis 12. mai 2011. aasta resolutsioonis kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (9) tungivalt, et komisjon võtaks arvesse väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel intellektuaalomandi õiguskaitses esinevaid probleeme ning edendaks parimate tavade vahetamist tõhusate meetodite kohta seoses nimetatud õigustega.
(12)
Euroopa Parlament kutsus 6. juuli 2011. aasta resolutsioonis tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus (10) komisjoni üles tagama täielik ühtlustamine ja õiguskindlus, mis võimaldaks üksikisikute ühetaolist kõrgetasemelist kaitset igas olukorras.
(13)
Silmas pidades vaatluskeskusele antud ülesannete ulatust, on vaja lahendada küsimus, kuidas tagada vaatluskeskusele tema ülesannete täitmiseks piisav ja jätkusuutlik infrastruktuur.
(14)
Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) (11) näeb ette halduskoostöö ameti ja liikmesriikide kohtute või ametiasutuste vahel ning väljaannete vahetamise ameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite vahel. Sellele tuginedes on amet alustanud koostööd liikmesriikide asutustega, mis tegutsevad intellektuaalomandi õiguskaitse valdkonnas. Seega on ametil juba olulisel määral kogemusi ja eriteadmisi, mida on vaja, et pakkuda piisavat ja jätkusuutlikku infrastruktuuri vaatluskeskuse ülesannete tarvis.
(15)
Amet on seepärast sobiv asutus, kellele määrata nende ülesannete täitmine.
(16)
Kõnealused ülesanded peaksid laienema igasugusele intellektuaalomandile, mis on hõlmatud direktiiviga 2004/48/EÜ, sest sageli puudutavad rikkumised intellektuaalomandi eri vorme. Lisaks on vaja andmeid ja parimate tavade vahetamist kõikide intellektuaalomandi õiguste kohta, et saada terviklik ülevaade olukorrast ning töötada välja ulatuslikud strateegiad intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste vähendamiseks.
(17)
Ülesanded, mida amet peaks täitma, saab siduda direktiivis 2004/48/EÜ sätestatud õiguskaitse- ja aruandlusmeetmetega. Seega peaks amet osutama liikmesriikide ametiasutustele või ettevõtjatele teenuseid, millel on mõju eelkõige direktiivi ühetaolisele rakendamisele ning mis tõenäoliselt hõlbustavad selle kohaldamist. Seepärast tuleks ameti ülesandeid käsitada tihedalt seotuna nende õigusaktide sisuga, millega ühtlustatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnorme.
(18)
Vaatluskeskusest, mille moodustab amet, peaks kujunema intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste alal teabe ja andmete tippkeskus, mis saab kasu ameti eriteadmistest, kogemusest ja vahenditest.
(19)
Amet peaks toimima foorumina, kus saavad kokku riigiasutused ja erasektor, tagades asjakohase objektiivsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete kogumise, analüüsi ja levitamise intellektuaalomandi väärtuse ja asjaomaste õiguste rikkumise kohta, parimate tavade ja strateegiate väljaselgitamise ja edendamise, et tagada intellektuaalomandi õiguskaitse, ning peaks süvendama üldsuse teadlikkust intellektuaalomandi rikkumise mõju kohta. Lisaks peaks amet täitma lisaülesandeid, näiteks parandama arusaamist intellektuaalomandi väärtusest, toetama teabe vahetamist uute konkurentsivõimeliste ärimudelite kohta, millega laiendatakse kultuurilise ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist, suurendama intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi asjakohaste koolitusmeetmete abil, suurendama teadmisi võltsimise tõkestamise meetodite kohta ning parandama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Komisjon peaks olema kaasatud tegevusse, millega amet käesoleva määruse alusel tegeleb.
(20)
Amet peaks seega hõlbustama ja toetama liikmesriikide ametiasutuste, erasektori ja liidu institutsioonide tööd, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning eelkõige nende tegevust intellektuaalomandi rikkumiste vastu võitlemisel. Volituste kasutamine ameti poolt käesoleva määruse alusel ei takista liikmesriike oma pädevust kasutamast. Ameti käesoleva määruse kohased ülesanded ja tegevus ei hõlma osalemist pädevate asutuste teostatavates üksikutes operatsioonides või uurimistes.
(21)
Selleks et täita nimetatud ülesandeid kõige tõhusamal viisil, peaks amet konsulteerima ja tegema koostööd teiste asutustega liikmesriigi, liidu ja vajaduse korral rahvusvahelisel tasandil, looma sünergiat asutuste tegevuses ja vältima meetmete kattumist.
(22)
Amet peaks intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmiseks ja tegevuste elluviimiseks kasutama enda eelarvevahendeid.
(23)
Vaatluskeskuse moodustamisel peaks amet selle tegevust silmas pidades kaasama erasektori esindajate hulgast esindusliku valiku neist majandusharudest, sealhulgas loomesektoritest, mida kõige enam mõjutab intellektuaalomandi rikkumine või mis on kõige kogenenumad sellevastases võitluses, eelkõige õiguste omajate, teiste seas autorite ja muude loovisikute, samuti interneti-vahendajate esindajad. Tagada tuleks ka tarbijate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate nõuetekohane esindatus.
(24)
Liikmesriikidele ja erasektorile käesoleva määrusega pandud teavitamiskohustus ei tohiks tekitada tarbetut halduskoormust ning peaks püüdma vältida topelttööd seoses liikmesriikide ja erasektori esindajate poolt liidu olemasolevate aruandlusnõuete alusel liidu institutsioonidele juba esitatavate andmetega.
(25)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt anda ametile intellektuaalomandi õiguskaitsega seonduvad ülesanded, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja kohaldamisala
Käesoleva määrusega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi „amet”) ülesanded, mille eesmärk on hõlbustada ja toetada liikmesriikide ametiasutuste, erasektori ja liidu institutsioonide tegevust direktiiviga 2004/48/EÜ hõlmatud intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastases võitluses. Nende ülesannete täitmisel korraldab, haldab ja toetab amet intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse (edaspidi „vaatluskeskus”) egiidi all kogunevate ekspertide, ametiasutuste ja sidusrühmade kohtumisi.
Ameti käesoleva määruse kohased ülesanded ja tegevus ei hõlma osalemist pädevate asutuste üksikutes operatsioonides või uurimistes.
Artikkel 2
Ülesanded ja tegevus
1. Ametil on järgmised ülesanded:
a)
parandada arusaamist intellektuaalomandi väärtusest;
b)
parandada arusaamist intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ulatusest ja mõjust;
c)
suurendada teadmisi avaliku ja erasektori parimatest tavadest intellektuaalomandi kaitsmiseks;
d)
aidata süvendada kodanike teadlikkust intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste mõjust;
e)
laiendada intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi;
f)
laiendada teadmisi tehniliste vahendite (sealhulgas jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest) kohta, millega saab ära hoida intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumisi ning nende vastu võidelda;
g)
tagada süsteemid, mis aitavad parandada intellektuaalomandi valdkonnas tegutsevate liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel sellistes küsimustes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning edendada koostööd nimetatud ametiasutustega ja nende vahel;
h)
töötada liikmesriikidega konsulteerides selle nimel, et edendada rahvusvahelist koostööd intellektuaalomandiga tegelevate kolmandate riikide asutustega, et koostada strateegiaid ja arendada edasi intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetodeid, oskusi ja vahendeid.
2. Lõikes 1 sätestatud ülesannete täitmiseks teeb amet kooskõlas artikli 7 kohaselt vastu võetud tööprogrammiga ning liidu õigusega järgmist:
a)
kehtestab läbipaistva metoodika intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste kohta sõltumatute, objektiivsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete kogumiseks, analüüsimiseks ja esitamiseks;
b)
kogub, analüüsib ja levitab asjakohaseid objektiivseid, võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste kohta;
c)
kogub, analüüsib ja levitab asjakohaseid objektiivseid, võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid, mis on seotud intellektuaalomandi majandusliku väärtusega ja selle panusega majanduskasvu, heaolusse, innovatsiooni, loomingulisusse, kultuurilisse mitmekesisusse, kvaliteetsete töökohtade loomisesse ning kvaliteetsete toodete ja teenuste väljatöötamisse liidus;
d)
teeb korrapäraselt hindamisi ja koostab majandusharu, geograafilise piirkonna ja rikutud intellektuaalomandiõiguse liigi alusel eriaruandeid, milles hinnatakse muu hulgas intellektuaalomandi rikkumise mõju ühiskonnale ja majandusele (sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) ning tervisele, keskkonnale, ohutusele ja turvalisusele;
e)
kogub, analüüsib ja levitab parimate tavadega seotud teavet vaatluskeskuse egiidi all kohtuvate esindajate vahel ning kui see on asjakohane, esitab ettepanekuid sellistel tavadel põhinevate strateegiate kohta;
f)
koostab aruandeid ja väljaandeid, et süvendada liidu kodanike teadlikkust intellektuaalomandi rikkumise mõjust, ning korraldab sel eesmärgil konverentse, üritusi ja kohtumisi Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, ning toetab riiklikke ja üleeuroopalisi meetmeid, sealhulgas internetipõhiseid ja väljaspool internetti toimuvaid kampaaniaid, eelkõige andmete ja teabe edastamise abil;
g)
teostab järelevalvet uute konkurentsivõimeliste ärimudelite üle, millega laiendatakse kultuurilise ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist, ergutab teabevahetust ning süvendab tarbijate teadlikkust selles küsimuses;
h)
töötab välja ja korraldab internetipõhiseid ja muid koolitusi riigiametnikele, kes tegelevad intellektuaalomandi kaitsmisega;
i)
korraldab ekspertide, sealhulgas teadusekspertide ja kõikide asjasse puutuvate kodanikuühiskonna esindajate erikohtumisi käesoleva määruse alusel tehtava töö toetamiseks;
j)
teeb kindlaks professionaalsed tehnilised vahendid ja võrdlustehnikad, mille hulka kuuluvad jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest, ning tutvustab neid;
k)
teeb koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoniga elektroonilise võrgu väljatöötamiseks, et hõlbustada teabevahetust intellektuaalomandi rikkumiste kohta liikmesriikide ametiasutuste, organite ja organisatsioonide vahel, kes tegelevad intellektuaalomandi õiguskaitsega;
l)
teeb koostööd liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitega, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandiametiga ning teiste liikmesriikide asutustega, mis tegutsevad intellektuaalomandi valdkonnas, ja loob nende vahel sünergiat intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud meetodite, oskuste ja vahendite arendamiseks ja edendamiseks, sealhulgas koolitusprogrammid ja teadlikkuse süvendamise kampaaniad;
m)
töötab liikmesriikidega konsulteerides välja programme kolmandatele riikidele antava tehnilise abi kohta ning töötab välja ja korraldab eri koolitusprogramme ja üritusi kolmandate riikide ametnikele, kes tegelevad intellektuaalomandi kaitsega;
n)
esitab komisjoni taotlusel komisjonile soovitusi küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse;
o)
muu samalaadne tegevus, mis on vajalik selleks, et amet saaks täita lõikes 1 sätestatud ülesandeid.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud ülesannete täitmisel ja tegevuse elluviimisel järgib amet andmekaitset käsitlevate liidu õigusaktide kehtivaid sätteid.
Artikkel 3
Rahastamine
Amet tagab alati, et täidab temale käesoleva määrusega pandud ülesanded enda eelarvevahenditest.
Artikkel 4
Vaatluskeskuse koosolekud
1. Artikli 2 lõikes 2 osutatud tegevuse elluviimiseks kutsub amet vähemalt korra aastas vaatluskeskuse koosolekutele liikmesriikide ametiasutuste, intellektuaalomandiga tegelevate organite ja organisatsioonide ning erasektori esindajad, et nad saaksid osaleda ameti käesoleva määruse kohases tegevuses.
2. Vaatluskeskuse kohtumistel erasektorit esindavate isikute hulka kuulub ulatuslik, esinduslik ja tasakaalustatud valim liidu ja siseriiklikke organisatsioone, mis esindavad eri majandusharusid, sealhulgas loomesektoreid, mis on enim mõjutatud või kõige kogenumad intellektuaalomandi rikkumise vastases võitluses.
Tarbijaorganisatsioonid, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, autorid ja muud loovisikud on asjakohaselt esindatud.
3. Amet kutsub kõiki liikmesriike üles saatma vaatluskeskuse koosolekutele vähemalt ühe liikmesriigi ametiasutuse esindaja. Sellega tagavad liikmesriigid vaatluskeskuse töö järjepidevuse.
4. Lõikes 1 osutatud koosolekuid võivad täiendada vaatluskeskuse töörühmad, mis moodustatakse liikmesriikide ja erasektori esindajatest.
5. Asjakohastel juhtudel korraldab amet lisaks lõikes 1 osutatud koosolekutele koosolekuid, millest võtavad osa
a)
liikmesriikide ametiasutuste, organite ja organisatsioonide esindajad või
b)
erasektori esindajad.
6. Asjakohastel juhtudel kutsutakse käesoleva artikliga hõlmatud koosolekutele osalejate või vaatlejatena Euroopa Parlamendi liikmeid või muid esindajaid ja komisjoni esindajaid.
7. Koosolekul osalevate esindajate nimed ning käesolevas artiklis osutatud koosolekute päevakord ja protokollid avaldatakse ameti veebisaidil.
Artikkel 5
Teavitamiskohustus
1. Asjakohastel juhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega, sealhulgas isikuandmete töötlemist reguleeriva õigusega, teevad liikmesriigid ameti taotlusel või omal algatusel järgmist:
a)
teavitavad ametit intellektuaalomandi õiguskaitse põhimõtetest ja strateegiatest ning nende mis tahes muudatustest;
b)
esitavad statistilisi andmeid intellektuaalomandi rikkumiste kohta;
c)
teavitavad ametit asjakohasest kohtupraktikast.
2. Ilma et see piiraks isikuandmete töötlemist reguleerivat õigust ja konfidentsiaalse teabe kaitset, teevad erasektori esindajad, kes kohtuvad vaatluskeskuse egiidi all, ameti taotlusel võimaluse korral järgmist:
a)
teavitavad ametit oma tegevusvaldkonnas intellektuaalomandi õiguskaitse põhimõtetest ja strateegiatest ning nende muudatustest;
b)
esitavad statistilisi andmeid oma tegevusvaldkonnas aset leidnud intellektuaalomandi rikkumiste kohta.
Artikkel 6
Amet
1. Käesolevas määruses sätestatud ülesannete ja tegevuse suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 XII jaotise asjakohaseid sätteid.
2. Kasutades määruse (EÜ) nr 207/2009 artikliga 124 antud volitusi, võtab ameti juhataja vastu sisemised administratiivjuhendid ja avaldab teatised, mis on vajalikud käesoleva määrusega ametile pandud ülesannete täitmiseks.
Artikkel 7
Tööprogrammi ja tegevusaruande sisu
1. Amet koostab käesolevas määruses sätestatud tegevuse prioriteetide asjakohaseks kindlaksmääramiseks ja vaatluskeskuse koosolekute korraldamiseks iga-aastase tööprogrammi kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega intellektuaalomandi kaitse valdkonnas koostöös artikli 4 lõike 5 punktis a osutatud esindajatega.
2. Lõikes 1 osutatud tööprogramm esitatakse teavitamise eesmärgil ameti haldusnõukogule.
3. Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 124 lõike 2 punktis d sätestatud tegevusaruanne sisaldab ameti käesoleva määruse kohaste ülesannete ja tegevuste kohta vähemalt järgmist teavet:
a)
ülevaade eelmise kalendriaasta peamistest tegevustest;
b)
eelmisel kalendriaastal saavutatud tulemused, millele asjakohastel juhtudel on lisatud valdkondlikud aruanded, milles analüüsitakse olukorda eri tööstusharudes ja tootesektorites;
c)
üldhinnang ametile käesoleva määrusega ja lõike 1 kohaselt koostatud tööprogrammiga kehtestatud ülesannete täitmisel;
d)
ülevaade tegevustest, mida amet kavandab tulevikuks;
e)
tähelepanekud intellektuaalomandi õiguskaitse ning võimalike tulevaste poliitikameetmete ja strateegiate kohta, mis käsitlevad muu hulgas küsimust, kuidas muuta liikmesriikidevaheline ja nendega tehtav koostöö veelgi tulemuslikumaks;
f)
üldhinnang selle kohta, kas artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud on vaatluskeskuses nõuetekohaselt esindatud.
Ameti juhataja konsulteerib enne Euroopa Parlamendile, komisjonile ja haldusnõukogule tegevusaruande esitamist artikli 4 lõike 5 punktis a osutatud esindajatega tegevusaruande asjaomaste osade küsimuses.
Artikkel 8
Hindamine
1. Hiljemalt 6. juuniks 2017. võtab komisjon vastu aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse kohaldamist.
2. Hindamisaruandes hinnatakse käesoleva määruse toimimist, eelkõige selle mõju intellektuaalomandi õiguskaitsele siseturul.
3. Hindamisaruande koostamisel konsulteerib komisjon lõikes 2 osutatud küsimustes ameti, liikmesriikide ja esindajatega, kes kohtuvad vaatluskeskuse egiidi all.
4. Komisjon edastab hindamisaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning korraldab sidusrühmade hulgas hindamisaruande kohta ulatusliku arutelu.
Artikkel 9
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 19. aprill 2012