РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 102/2012 НА СЪВЕТА
от 27 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на стоманени въжета и кабели с произход от Китайската народна република и Украйна, разширено с цел да обхване вноса на стоманени въжета и кабели, изпратени от Мароко, Молдова и Република Корея, независимо дали са декларирани с произход от същите страни, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и за прекратяване на процедурата за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие по отношение на вноса на стоманени въжета и кабели с произход от Южна Африка съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1796/1999 (2) („първоначалния регламент“) Съветът налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на стоманени въжета и кабели („СВК“) с произход, inter alia, от Китайската народна република („КНР“), Индия, Южна Африка и Украйна. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначални мерки“, а разследването, довело до мерките, наложени с първоначалния регламент, ще бъде наричано „първоначалното разследване“.
(2)
През 2001 г. с Регламент (ЕО) № 1601/2001 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер между 9,7 % и 50,7 % върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход, inter alia, от Руската федерация. Същият размер на митото бе наложен с Регламент (ЕО) № 1279/2007 на Съвета (4) след частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. През април 2004 г. с Регламент (ЕО) № 760/2004 (5) Съветът разшири обхвата на първоначалните мерки с цел да обхванат СВК, изпратени от Молдова, след разследване на заобикалянето на антидъмпинговите мерки, наложени върху СВК с произход от Украйна, чрез претоварване през Молдова. По същия начин през октомври 2004 г. с Регламент (ЕО) № 1886/2004 (6) Съветът разшири обхвата на първоначалните мерки срещу КНР с цел да се обхване вносът на СВК, изпратени от Мароко.
(3)
С Регламент (ЕО) № 1858/2005 (7) след преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките Съветът запази първоначалните мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Същите мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“. През май 2010 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 400/2010 (8) Съветът разшири обхвата на първоначалните мерки, за да се включи и вносът на СВК, изпращани от Република Корея, след разследване на заобикалянето на антидъмпинговите мерки, наложени върху СВК с произход от КНР, чрез претоварване през Република Корея.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
На 13 ноември 2010 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване“) (9), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени въжета и кабели с произход от КНР, Южна Африка и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(5)
Преразглеждането бе започнато след обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в ЕС (EWRIS) („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи значителен дял, в този случай повече от 60 % от общото производство на СВК в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза („ПС“).
(6)
При липсата на такива данни относно вноса с произход от Индия заявителят не поиска започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките по отношение на вноса с произход от Индия. Затова срокът на мерките, прилагани по отношение на вноса с произход от Индия, изтече на 17 ноември 2010 г. (10)
3. Разследване
(7)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители и техните сдружения, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(8)
Предвид големия брой производители износители от КНР, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието първоначално се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на представителна извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок две седмици от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(9)
Тъй като само един производител износител от КНР предостави поисканата в известието за започване информация и изрази готовност да съдейства допълнително на Комисията, бе взето решение да не се използва представителна извадка в случая на производителите износители от КНР, а да се изпрати въпросник на гореспоменатия производител.
(10)
Двадесет производители/групи производители от Съюза предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производители/групи производители от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от трима производители/групи производители, които бяха определени за представителни за ПС по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(11)
Осем вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Но тъй като само двама вносители реално са внасяли разглеждания продукт, Комисията реши да не използва представителна извадка и да изпрати въпросници на гореспоменатите вносители.
(12)
Затова бяха изпратени въпросници на включените в извадката трима производители/групи производители от Съюза, на двамата вносители и на всички известни производители износители в засегнатите три страни.
(13)
Производителят износител от КНР, който отговори на формуляра за включване в извадката, впоследствие не изпрати отговор на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
Един производител износител от Украйна предостави частичен отговор по време на започването на разследването. Производителят бе приканен да попълни въпросник, но той не изпрати отговор на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Украйна не е съдействал при разследването.
(15)
Един производител износител от Южна Африка изпрати отговор на въпросника.
(16)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата производители/групи производители от Съюза, включени в извадката, двама вносители и един потребител.
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Германия),
-
BRIDON Group, съставено от две дружества: Bridon International Ltd., Обединено кралство, и BRIDON International GmbH, Германия,
-
REDAELLI Tecna Spa, Италия;
б)
производител износител от Южна Африка
-
SCAW South Africa Ltd., Южна Африка;
в)
вносители:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Германия,
-
SENTECH International, Франция;
г)
потребител:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Испания.
(18)
Разследването относно продължаването или повторението на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РПП („разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(19)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. стоманени въжета и кабели, включително стоманени въжета закрит тип, с изключение на въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm (според терминологията на отрасъла често наричани „СВК“), понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 („разглежданият продукт“).
2. Сходен продукт
(20)
Както бе установено в първоначалното и в последното разследване, настоящото разследване за преразглеждане потвърди, че СВК, произведени в КНР и Украйна и изнасяни за Съюза, СВК, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в Южна Африка и изнасяни за Съюза, СВК, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в държава аналог (Турция), и СВК, произвеждани и продавани в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики и крайно предназначение и затова са считани за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Един вносител повдигна въпрос, разглеждан по време на последното разследване от Европейската асоциация на вносителите на стоманени въжета (EWRIA). Твърди се, че разглежданият продукт и произвежданите и продавани продукти в Съюза се различават значително и че следва да се направи разграничение между въжета с общо предназначение и такива със специално предназначение. Тези аргументи бяха разгледани задълбочено в първоначалния и в последния регламент, с които се налагат временни и окончателни мерки по отношение вноса на разглеждания продукт. В съдебно дело T-369/08 EWRIA/Европейската комисия Общият съд се произнесе, че Комисията не е допуснала сериозна грешка в преценката, като не е разграничила въжетата с общо и специално предназначение в разследванията на базата на наличните доказателства (11).
(22)
Вносителят не изложи нови аргументи, с които да покаже, че основата, върху която са изградени тези констатации, се е променила, затова заключенията, направени в първоначалния и последния регламент, се потвърждават.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
1. Предварителни бележки
(24)
По отношение на КНР и Украйна никой от износителите производители не оказа пълно съдействие. Един производител износител от Украйна и един производител износител от КНР се свързаха с нас и им беше изпратен въпросникът, предназначен за производители износители. Съответните им отговори на въпросника бяха счетени за непълни и непоследователни, като не бе възможно да се извършат и проверки на място в помещенията им. Засегнатите дружества бяха надлежно уведомени в писмен вид, че при тези обстоятелства се налага да се използват наличните факти в съответствие член 18 от основния регламент. Единственият известен производител износител от Южна Африка предостави данни за експортните продажби в Съюза през РПП, което се равнява на всички експортни продажби на Южна Африка в Съюза за същия период.
(25)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от КНР, Южна Африка и Украйна възлиза на 4 833 тона, което представлява 2,4 % от пазарния дял на Съюза. По време на последното разследване общият внос на засегнатите страни възлизаше на 3 915 тона, което представляваше 2,2 % от пазарния дял на Съюза.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
(26)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при първоначалното разследване. В случай на неоказване на съдействие, както при КНР и Украйна, се наложи да се използват налични факти съгласно член 18 от основния регламент.
2.1. КНР
(27)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от КНР възлиза на 4 530 тона, което представлява 2,2 % от пазарния дял на Съюза.
2.1.1. Държава аналог
(28)
Тъй като Китай е икономика в преход, нормалната стойност трябваше да бъде установена на основата на информация, получена от подходяща трета страна с пазарна икономика съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(29)
При последното разследване беше използвана Турция като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност. В настоящото разследване заявителят предложи отново да се използва Турция. Никой не възрази срещу избора на държава аналог.
(30)
Разследването показа, че в Турция е налице конкурентоспособен пазар за СВК с трима вътрешни производители, снабдяващи около 53 % от пазара, както и конкуренция от вносители от трети страни. Върху разглеждания продукт в Турция не са наложени вносни мита, както и други ограничителни мерки върху вноса на СВК. Последно, както е посочено в съображение 20, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, е сходен с продукта, изнасян от производителя износител от КНР за Съюза.
(31)
Затова заключението е, че Турция представлява подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
2.1.2. Нормална стойност
(32)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на информация, получена от съдействащия производител в държава аналог, т.е. въз основа на платената или подлежаща на плащане цена на вътрешния пазар на Турция от несвързани купувачи. Анализирана бе предоставената информация от производителя и бе установено, че продажбите са извършени при обичайни търговски условия и имат представителен характер.
(33)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглена цена на продажбите на вътрешния пазар на несвързани купувачи от съдействалия производител в Турция.
2.1.3. Експортна цена
(34)
Поради неоказване на съдействие от страна на производителите от КНР и съгласно член 18 от основния регламент експортната цена беше определена въз основа на публичнодостъпната информация. Бе установено, че информацията, събрана на основание член 14, параграф 6 от основния регламент, е по-подходяща за изчисляването на дъмпинговия марж, отколкото Евростат, тъй като съответните кодове по КН имат по-широк продуктов обхват от разглеждания продукт, дефиниран в гореизложеното съображение 19.
2.1.4. Сравнение
(35)
С цел да се осъществи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на основа франко завод и при едно и също ниво на търговията, бяха извършени корекции на разликите, за които се установи, че засягат сравнимостта на цените. Корекциите бяха извършени с оглед разходите за транспорт и застраховка в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.1.5. Дъмпингов марж
(36)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг, възлизащ на около 38 %.
2.2. Южна Африка
(37)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от Южна Африка възлиза на 281 тона, което представлява 0,1 % от пазарния дял на Съюза, т.е. минимално ниво. Единственият известен производител реализира 100 % от този внос.
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 1 от основния регламент бе определена нормална стойност на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена на вътрешния пазар на Южна Африка от несвързани купувачи, тъй като продажбите са извършени при обичайни търговски условия и имат представителен характер.
2.2.2. Експортна цена
(39)
Тъй като всички експортни продажби на разглежданите продукти се осъществяваха пряко към независими купувачи в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени.
2.2.3. Сравнение
(40)
С цел да се осъществи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на основа франко завод и при едно и също ниво на търговията, бяха извършени корекции на разликите, за които се твърди или се установи, че засягат сравнимостта на цените. Корекциите бяха извършени с оглед разходите за транспорт, застраховка и кредитни услуги, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.2.4. Дъмпингов марж
(41)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид продукт. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 17 %, който е по-нисък от дъмпинговия марж от 38,6 %, констатиран при първоначалното разследване.
2.3. Украйна
(42)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от Украйна възлиза на 22 тона, което представлява по-малко от 0,1 % от пазарния дял на Съюза, т.е. на de minimis равнище.
2.3.1. Нормална стойност
(43)
Съгласно член 18 от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на информацията, предоставена в искането на заявителя за преразглеждане, която отговаря на реално платената или подлежаща на плащане цена на вътрешния пазар на Украйна от несвързани купувачи.
2.3.2. Експортна цена
(44)
Поради неоказване на съдействие от страна на украинските производители съгласно член 18 от основния регламент експортната цена се определи на основата на публичнодостъпната информация. Беше констатирано, че информацията, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, е най-подходяща за изчисляване на дъмпинговия марж, тъй като тази информация обхваща точно разглеждания продукт, определен в съображение 19.
2.3.3. Сравнение
(45)
За да се гарантира обективно сравнение, експортната цена бе коригирана с разходите за презокеански транспорт и застрахователните разходи, посочени в искането за преразглеждане в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Вследствие на това за РПП беше установен дъмпингов марж, възлизащ на повече от 80 %.
3. Вероятни насоки на развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Предварителни бележки
(46)
Нито един от двадесет и осемте известни производители износители от КНР не оказа съдействие.
(47)
Двамата производители износители от Южна Африка, посочени в искането за преразглеждане, отговориха на въпросите на Комисията, но само единият с интереси в износа за Съюза оказа съдействие и попълни въпросника. Не са известни други производители от Южна Африка.
(48)
Що се отнася до Украйна, известният производител износител престана да съдейства, както е обяснено в съображение 14. Не са известни други производители в Украйна.
3.2. КНР
3.2.1. Предварителни бележки
(49)
В първоначалното разследване всички дружества от КНР бяха подложени на единно антидъмпингово мито в размер на 60,4 %. Обемът на вноса от КНР намаля значително - от 11 484 тона по време на разглеждания период на първоначалното разследване (ЕС-15) до 1 942 тона по време на РПП на последното разследване (ЕС-25), но после нарасна на 4 530 тона през текущия РПП. Същевременно следва да се отбележи, че от 2001 г. насам вносът от КНР показва тенденция към нарастване. Текущият пазарен дял на КНР е около 2,2 %.
(50)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени, беше разгледана ценовата политика на производителите износители на други външни пазари, експортните им цени за Съюза, производственият им капацитет и практиките за заобикаляне. Информацията за вносните цени от износителите се основава на данни от Евростат, тази относно обема и цените - на статистически данни на КНР, а тази относно капацитета се основава на информацията, съдържаща се в искането. Беше констатирано, че данните на Евростат са най-подходящи за сравнение със статистическите данни на КНР, тъй като сравнението е единствено възможно за по-широк продуктов обхват, както се обяснява в следващото съображение.
3.2.2. Връзка между експортните цени за трети страни и експортните цени за Съюза
(51)
Статистическите данни, налични в базите данни на КНР с публичен достъп, имат по-широк продуктов обхват от разглеждания продукт. Затова на основата на тези данни не може да се изготви съществен анализ на количествата, изнасяни за други пазари. Анализът на цените, за който може да се използва база данни на КНР, се основава на разумни изчисления предвид сходните характеристики на другите продукти, евентуално включени в анализа.
(52)
Въз основа на наличната информация, както е обяснено в гореизложеното съображение, бе констатирано, че експортните цени от КНР за други пазари за износ са били средно значително по-ниски от експортните цени за Съюза (с около 30 %, без да се включват платените антидъмпингови мита). Тъй като, както е заключено в съображение 36, експортните продажби от КНР за Съюза се осъществяваха на дъмпингови нива, това показва, че износът към пазарите на други трети страни най-вероятно е дъмпингов, и то на нива, по-високи от тези на експортните продажби за Съюза. Също така беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени. На тази основа и (като се взеха) предвид ниските нива на цените на пазарите на трети страни, се стигна до заключението, че съществува вероятност от значително намаление на експортните цени за Съюза, което ще доведе до увеличаване на дъмпинга.
3.2.3. Връзка между експортните цени за трети страни и равнището на цените в Съюза
(53)
В допълнение на това се установи, че ценовото равнище на продажбите на ПС в Съюза е средно значително по-високо от равнището на експортните цени на износителя от КНР към пазарите на други трети страни. Фактът, че общо преобладаващото ценово равнище на разглеждания продукт на пазара на Съюза увеличава атрактивността на пазара на Съюза, се отнася и за КНР. По-високите ценови нива на пазара на Съюза са стимул за засилен внос в Съюза.
3.2.4. Дъмпингов марж
(54)
Както бе установено в съображение 36, експортните продажби от КНР за Съюза се извършваха на дъмпингови цени, значително по ниски от нормалната стойност в държава аналог. Няма причини да се смята, че при отсъствието на действащите мерки вносът няма да се осъществява на подобни дъмпингови цени, но в по-големи количества.
3.2.5. Неизползван капацитет и складови наличности
(55)
Според искането за преразглеждане и съгласно проверката на публичнодостъпните данни (т.е. данни, публикувани от дружествата на уебсайтовете им) капацитетът на всички производители износители в КНР се изчислява на 1 355 000 тона. По оценка на заявителя използването на капацитета на производителите от КНР е около 63 %, което означава неизползван капацитет, възлизащ на повече от 500 000 тона. Заявителят също предостави информация за допълнителни производствени мощности, които се въвеждат в момента, и за размера на вътрешния пазар. Тоест производителите от КНР имат значителен резервен капацитет, който като цяло надхвърля не само количеството на експорта за Съюза по време на РПП, но и общото потребление на Съюза. Така че капацитетът за увеличаване на количествата, изнасяни за Съюза, съществува, особено защото няма признаци, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция в такива количества. В това отношение следва да се отбележи, че в резултат на присъствието на значителен брой конкуриращи се производители на вътрешния пазар на КНР е малко вероятно той да бъде способен да поеме значителен обем от неизползвания капацитет.
3.2.6. Практики за заобикаляне на мерките
(56)
Констатира се заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР чрез претоварване на вноса през Мароко през 2004 г. и през Република Корея през 2010 г. Това е показателно за ясния интерес на продавачи на СВК от КНР към пазара на Съюза и тяхното нежелание да се конкурират на него при недъмпингови нива. Това се приема като още един показател, че износът от КНР вероятно ще нараства по обем и ще навлезе на пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако мерките бъдат отменени.
3.3. Южна Африка
3.3.1. Предварителни бележки
(57)
В Южна Африка са известни двама производители. Както бе обяснено по-горе, един производител износител оказа съдействие в настоящото разследване за преразглеждане.
(58)
Другият известен производител не прояви интерес към износа за Съюза, като заяви, че производственият му капацитет е изцяло използван и продажбите се реализират на вътрешния пазар в Южна Африка.
(59)
Вносът от Южна Африка намаля значително след налагането на първоначалните мерки. През РПП пазарният дял на вноса от Южна Африка (0,1 %) беше под минималния праг и възлизаше общо на 281 тона. Освен това крайното предназначение на по-голямата част от вноса беше за офшорна употреба, която се разрасна значително след предходното разследване, и съответно вносът не минаваше през митническа проверка в ЕС. Само малки количества от разглеждания продукт бяха пуснати за свободно обращение в рамките на ЕС.
(60)
За да се установи дали дъмпингът ще продължи при отмяна на мерките, беше разгледана информацията, предоставена от оказалия съдействие износител относно обема и цените на износа за Общността и за трети страни, неизползвания капацитет и наличните запаси, както и положението на вътрешния пазар в Южна Африка.
3.3.2. Връзка между експортните цени за трети страни и експортните цени за Съюза
(61)
Съдействащият износител на разглеждания продукт осигури информация относно обема и цените на пазарите за износ, различни от Съюза. Производителят износител продава значителна част от производството си на пазарите за износ, въпреки че през разглеждания период обемът намалява. Експортната дейност на дружеството е съсредоточена най-вече в следните два пазарни сегмента: въжета за рудодобив в дълбоки шахти и за приложения в морското сондиране.
(62)
Експортните цени на дружеството за трети страни, сравнени с експортните цени за Съюза, включително съответното антидъмпингово мито, са като цяло значително по-високи през всички години в разглеждания период (между 30 % и 70 %). Ценовото предимство, постигнато от износителя на пазарите на трети страни в сравнение с цените на пазара на Съюза. предполага, че в бъдеще износителят не би пуснал значителни количества на пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени. В този смисъл се счита, както е обяснено в съображение 61 по-горе, че експортната дейност на дружеството е съсредоточена върху продукти, чието търсене не е предимно на пазара на Съюза.
3.3.3. Неизползван капацитет и складови наличности
(63)
След последното разследване съдействащият производител износител поддържа стабилно ниво на складови наличности. Използването на капацитета (около 70-75 %) също беше на обичайните нива предвид техническите ограничения в производствения процес. Максималният наличен свободен капацитет е между 1 500 и 3 500 тона. Производителят износител не възнамерява съществено да разширява производствения си капацитет. Капацитетът за увеличаване на изнасяните за Съюза количества изглежда много ограничен, особено поради факта, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар са в състояние да поемат допълнителната продукция.
(64)
Освен това се отбелязва, че продукцията се реализира главно на вътрешния пазар, където се постига висока рентабилност, затова дружеството няма интерес към износ на значителни количества за Съюза.
3.4. Украйна
3.4.1. Предварителни бележки
(65)
Предвид липсата на съдействие от известния украински производител износител, както е обяснено в съображение 14 по-горе, констатациите бяха на основата на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Тъй като наличната информация за промишлеността на Украйна е незначителна, следващите заключения са основани на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане на заявителя и публичнодостъпните статистически данни за търговията. Отбелязва се, че не са известни други производители в Украйна и че следващите съображения относно производствения капацитет се отнасят до единия известен производител износител.
(66)
За да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи. в случай че мерките бъдат отменени, бяха разгледани експортните цени за трети страни, неизползваният капацитет и практиките за заобикаляне.
3.4.2. Връзка между експортните цени за трети страни и експортните цени за Съюза
(67)
При отсъствието на друга, по-достоверна информация беше използвана информацията за други пазари за износ, предоставена в искането за преглед, която се основава на публичнодостъпни статистически данни. Анализът на наличните числа разкри, че средните експортни цени за тези страни са значително по-ниски от средните експортни цени за Съюза. Както вече беше обяснено по-горе за случаите на КНР и Южна Африка, експортните цени за други трети страни се приемат за показател за вероятните нива на цените при експортни продажби в Съюза, в случай че мерките бъдат отменени. На тази основа се стигна до заключението, че съществува значителна възможност за намаляване на експортните цени за Съюза, като е много вероятно това да стане на дъмпингови нива.
3.4.3. Неизползван капацитет
(68)
През последните година двамата известни досега производители износители сляха дейността си. В резултат производственият капацитет, установен в последното разследване, бе намален. Според доказателствата, налични в искането и заявени от известния производител износител, прогнозният производствен капацитет в Украйна е между 35 000 и 40 000 тона, от който за реално производство се използват около 70 %. Свободният капацитет е между 10 500 и 12 000 тона, което показва, че съществува капацитет за значително увеличение на количествата за износ. Видимото потребление в Украйна, изчислено въз основа на известното производство и статистическите данни за вноса и износа, показва, че вътрешният пазар не може да поеме допълнителен капацитет. И така Украйна остава страната, от която пренасочването на неизползван капацитет към пазара на Съюза предстои най-скоро от всички засегнати страни, особено поради факта, че липсват признаци, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар са в състояние да поемат допълнителна продукция.
3.4.4. Практики за заобикаляне на мерките
(69)
След налагането на съществуващите мерки върху вноса на СВК от Украйна беше установено, че те се заобикалят чрез внос на СВК от Молдова. Счита се, че установената практика за заобикаляне на мерките е допълнителен фактор, който показва интереса към навлизане на пазара на Съюза и липсата на конкурентоспособност на пазара на Съюза при недъмпингови нива на цените.
3.5. Заключение
(70)
Беше установено продължаване на значителния дъмпинг от страна на КНР и Украйна и намаляване на дъмпинга от Южна Африка, макар че обемите на вноса от Южна Африка и Украйна са на ниско ниво.
(71)
За да се провери дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени, бяха анализирани свободните капацитети и неизползваните складови наличности, а също и ценообразуващите и експортните стратегии на различните пазари. Анализът показа, че е налице съществен свободен капацитет и натрупани складови наличност в КНР и в по-малка степен в Украйна. В Южна Африка не бяха установи необичайни налични запаси и значителен свободен капацитет. В допълнение бе констатирано, че експортните цени за трети страни са като цяло по-ниски от тези за пазара на Съюза в случая на КНР и Украйна и че поради това Съюзът остава атрактивен пазар за производителите износители от тези страни. Износът от Южна Африка за други страни обаче е на значително по-високи нива от износа за Съюза и изглежда, че не е на дъмпингови цени. Следователно се стигна до заключението, че е много вероятно износът от КНР и Украйна към трети страни да бъде пренасочен към Съюза, ако достъпът до пазара на Съюза е без антидъмпингови мерки. Също така наличният свободен производствен капацитет вероятно би довел до увеличен внос от тези страни. В допълнение анализът на ценообразуващите стратегии разкри, че износът от Украйна и КНР вероятно ще бъде на дъмпингови цени. В случаите на КНР и Украйна това заключение се налага още повече от факта, че съществуващите мерки се заобикалят чрез внос през други страни, което показва, че тези страни износителки не са конкурентоспособни на пазара на Съюза на справедливи цени. Обратно, производителят от Южна Африка е способен да се конкурира с други производители, включително производители от Съюза, на пазарите на други трети страни на справедливи цени. Предвид гореизложеното по отношение КНР и Украйна беше установено, че ако се позволи изтичане на срока на действие на мерките, това вероятно ще доведе до продължаване на дъмпинга в значителни количества. Обратно, предвид намаленото ниво на дъмпинг след първоначалното разследване, фактът, че износът за други страни се извършва на значително по-високи цени, отколкото за ЕС, и предвидимо ниското търсене на продукти от Южна Африка, по отношение на вноса от Южна Африка се счита, че продължаването на дъмпинговия внос в значителни количества е малко вероятно.
(72)
Правителството на Украйна коментира гореизложените констатации и заяви, че твърдението, че отмяната на антидъмпинговите мерки би довела до пренасочване на производителя от Украйна към пазара на Съюза, е преувеличено и необосновано. В подкрепа на изявлението си правителството заяви, че действащите мерки са довели до загуба на клиенти в ЕС и в резултат - до прекратяване на износа за Съюза, и че износът на Украйна вече е съсредоточен в пазарите на ОНД и Азия. Правителството обаче не коментира привлекателността на пазара на Съюза, създадена от значителната ценова разлика на тези пазари, както е посочено в съображение 67 по-горе, и така не забелязва голямата вероятност украинският износ да се пренасочи към Съюза, ако се позволи изтичане на срока на действие на мерките.
(73)
След разгласяването заявителят твърди, че намалелият обем на износа от производителя в Южна Африка за други пазари се предвижда да доведе до нарастване на свободния капацитет, което няма да бъде поето от вътрешния пазар и съответно ще доведе до увеличен износ за Съюза. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства. Напротив, наблюденията са, че спадналите експортни продажби на съдействащия износител през разглеждания период се компенсираха от вътрешните продажби, които намаляха в по-малка степен през същия период. Също така общият обем на продажбите на дружеството се е увеличил между 2009 г. и РП. Така че няма признаци, че твърденията на заявителя са обосновани.
(74)
Заявителят освен това критикува Комисията, че не е взела предвид неоказването на съдействие от страна на другия производител от Южна Африка, и посочи, че това, че същото дружество не е изнасяло в миналото, не е причина да не изнася в бъдеще. В това отношение се отбелязва, че през разглеждания период въпросното дружество не е изнасяло за Съюза. Антидъмпинговите мерки не са инструмент за забрана на законния внос в Съюза. Поради това твърдението следваше да бъде отхвърлено.
Г. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ В СЪЮЗА
(75)
В рамките на Съюза СВК се произвеждат от над 25 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(76)
Както е посочено в съображение 10, от следните 20 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от трима производители/групи производители:
-
BRIDON Group съставено от Bridon International Ltd (Обединено кралство) и Bridon International GmbH (Германия),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Германия),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Германия),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Германия),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Германия),
-
Teufelberger Seil GmbH (Германия),
-
ZBD Group A.S. (Чешка република),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Испания),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Португалия),
-
D. Koronakis SA (Гърция),
-
N. Leventeris SA (Гърция),
-
Drumet SA (Полша),
-
Метизи АД (България),
-
Arcelor Mittal Wire France (Франция),
-
Brunton Shaw UK Limited (Обединено кралство),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Румъния),
-
Redaelli Tecna Spa (Италия),
-
Remer SRL (Италия),
-
Metal Press SRL (Италия),
-
Randers Reb International A/S (Дания).
(77)
Отбелязва се, че тримата производители от извадката от Съюза произвеждат 40 % от общата продукция по време на РПП, а гореизброените 20 производители от Съюза произвеждат 96 % от общата продукция на Съюза по време на РПП, което се счита за представителна извадка от общото производство на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление в рамките на пазара на Съюза
(78)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от ПС на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(79)
Потреблението в Съюза намаля с 21 % от 255 985 тона на 203 331 тона в периода между 2007 г. и РПП. По-точно след леко увеличение от 1 % през 2008 г. то намалява значително с 22 процентни пункта през 2009 г. като следствие от икономическия спад и остава на подобно ниво по време на РПП.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Потребление в Съюза
(в тонове)
255 986
257 652
201 975
203 331
Индекс
100
101
79
79
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Натрупване
(80)
При първоначалното разследване вносът на СВК с произход от КНР, Южна Африка и Украйна беше оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(81)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка страна, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Той показа, че вносът от КНР и Украйна, за разлика от вноса от Южна Африка, е вероятно да нараства до нива, значително по-високи от достигнатите по време на РПП, и определено да надвиши прага на пренебрежимост, в случай че мерките бъдат отменени. Що се отнася до Южна Африка, бе установено, че капацитетът за увеличаване на изнасяните за Съюза количества е много ограничен поради малкия свободен капацитет и факта, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар биха могли да поемат допълнителна продукция, ако има такава.
(82)
По отношение на условията на конкуренция между вносните продукти бе установено, че вносът от Южна Африка не се конкурира пряко с вноса от другите две страни. В този смисъл цените на видовете продукти, внесени от Южна Африка, бяха значително по-високи от тези на вноса от другите две страни, както се посочва в съображения 87 и 91 по-долу. Действително по-високите цени доведоха до липса на подбиване на цените от Южна Африка, противно на констатацията за значително подбиване на цените от вноса от другите две страни.
(83)
По отношение на вноса от трите засегнати страни разследването установи, че внесените СВК от тези страни са сходни в своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове вносни СВК са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че вносните СВК с произход от засегнатите страни се конкурират със СВК, произведени в Съюза.
(84)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на КНР и Украйна. Поради това вносът от тези две страни бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4, и по-специално посочените в него условия за конкуренция между внесените продукти не се изпълняват от Южна Африка, вносът с произход от тази страна се разглежда отделно.
2.2. Внос от КНР и Украйна
2.2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(85)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Украйна намалява с 54 % през разглеждания период. През 2009 г. се наблюдава значителен спад, възлизащ на 43 процентни пункта, следван от допълнителен спад от 13 процентни пункта по време на РПП.
(86)
Пазарният дял на вноса от КНР и Украйна спада от 3,8 % до 2,2 % по време на разглеждания период.
(87)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават с 29 % през разглеждания период. След първото увеличение от 11 % през 2008 г. те се увеличават допълнително през 2009 г. и остават стабилни през РПП.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос
(в тонове)
9 844
10 081
5 830
4 553
Индекс
100
102
59
46
Пазарен дял в проценти
3,8 %
3,9 %
2,9 %
2,2 %
Индекс
100
102
75
58
Цена на вноса
1 073
1 195
1 394
1 388
Индекс
100
111
130
129
2.2.2. Подбиване на цените
(88)
Поради неоказването на съдействие от производителите износители от КНР и украинските производители износители подбиването на цени в статистиката на вноса по кодове на КН се установи, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на СВК с произход от КНР и Украйна се движеше между 47,4 % до 58,2 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
2.3. Внос от Южна Африка
2.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Южна Африка
(89)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Южна Африка намалява със 77 % през разглеждания период. През 2009 г. се наблюдава значителен спад, възлизащ на 94 процентни пункта, следван от леко увеличение от 17 процентни пункта по време на РПП.
(90)
Пазарният дял на вноса от Южна Африка спада от 0,5 % до 0,1 % по време на разглеждания период.
(91)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 52 % през разглеждания период.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос
(в тонове)
1 229
846
73
281
индекс
100
69
6
23
Пазарен дял в проценти
0,5 %
0,3 %
0,0 %
0,1 %
индекс
100
68
7
29
Цена на вноса
1 504
1 929
2 217
2 280
индекс
100
128
147
152
2.3.2. Подбиване на цените
(92)
Подбиването на цените се установи чрез експортните цени на съдействащия производител от Южна Африка, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че същото е отрицателно. Поради липсата на други производители износители в Южна Африка това заключение е валидно и за страната като цяло.
3. Внос от страни, обхванати от разширяването на мерките
3.1. Република Корея
(93)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, бе констатирано заобикаляне на първоначалните мерки от страна на КНР чрез претоварване през Република Корея (Южна Корея). Следователно антидъмпинговото мито, наложено върху вноса с произход от КНР, се разширява с цел да обхване и вноса на същите стоманени въжета и кабели, изпращани от Южна Корея, с изключение на произведените от единадесетте действителни производители от Южна Корея.
(94)
След разследването на заобикалянето на мярката и разширяването на антидъмпинговото мито с цел да обхване вноса, изпратен от Южна Корея, вносът значително намалява и пазарният дял намалява от 18,7 % през 2007 г. на 12,8 % през РПП. Това процентно съотношение изглежда отговаря на дела на действителните корейски производители износители, на които бе предоставено освобождаване от мито.
3.2. Молдова
(95)
Беше констатирано, че вносът с произход или изпращан от Молдова е почти нулев по време на разглеждания период. Затова не беше счетено за необходимо да се извърши допълнителен анализ.
3.3. Мароко
(96)
Вносът с произход или изпращан от Мароко е намалял с 51 % по време на разглеждания период. Пазарният му дял представлява по-малко от 0,5 % по време на разглеждания период.
4. Други страни, засегнати от антидъмпинговите мерки
(97)
Според данни на Евростат обемът на вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация, както са определени в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1601/2001 (12), намалява с 41 % по време на разглеждания период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Русия намалява от 1,5 % през 2007 г. на 1,1 % през РПП.
5. Икономическо състояние на ПС
(99)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5.1. Предварителни бележки
(100)
С оглед на факта, че по отношение на ПС е използвана представителна извадка, вредите са оценени както на основата на информацията, получена на ниво цялостна ПС, както е в съображение 75, така и на основата на информацията, събрана на ниво представителна извадка от производители от Съюза.
(101)
Когато се използва представителна извадка в съответствие с установената практика, някои показатели за претърпени вреди (производство, капацитет, производителност, складова наличност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за ПС като цяло, докато показателите за претърпени вреди, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, стойност на продукцията, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на основата на информацията, събрана на ниво представителна извадка от производители от Съюза.
(102)
Един от включените в извадката производители - група Bridon, Bridon International Limited, води счетоводството си в GBP по време на разглеждания период. В резултат на това някои показатели за вреда бяха повлияни от флуктуацията на курса GBP-EUR по време на разглеждания период.
5.2. Данни, отнасящи се до ПС
а) Производство
(103)
Производството на ПС намаля с 9 % между 2007 г. и РПП, т.е. от 182 681 тона на 165 394 тона. Обемът на производството остана непроменен през 2008 г., но после намаля съществено с 13 % през 2009 г. вследствие на глобалния икономически спад. Обемът се възстанови през РПП и се увеличи с 4 процентни пункта. Обемът на производството намаля по-малко, отколкото потреблението на пазара на Съюза вследствие на търсенето на пазарите извън ЕС.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен обем
(в тонове)
182 681
182 691
159 266
165 394
индекс
100
100
87
91
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(104)
Производственият капацитет намалява с 6 % през разглеждания период. През 2009 г. той намалява с 10 %, преди да се увеличи с 4 процентни пункта през РПП. Тъй като производството намалява сравнително повече, отколкото капацитетът, съответното използване на капацитета намалява от 69 % през 2007 г. на 66 % по време на РПП.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет
265 779
261 383
239 312
249 254
индекс
100
98
90
94
Използване на капацитета
69 %
70 %
67 %
66 %
индекс
100
102
97
97
в) Складова наличност
(105)
Нивото на складовата наличност в края на периода в ПС се увеличава през 2008 г. и 2009 г., но намалява през РПП до нивото от 2007 г.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Складова наличност в края на периода
(в тонове)
12 656
13 254
12 790
12 651
индекс
100
105
101
100
г) Обем на продажбите
(106)
Продажбите от ПС на пазара на Съюза са намалели с 20 % между 2007 г. и РПП. След намалението с 5 % през 2008 г. обемът на продажбите намалява допълнително с 24 процентни пункта през 2009 г. вследствие на икономическия спад. Това развитие е в съответствие с еволюцията на пазара на Съюза, който се свива с 21 % между 2007 г. и РПП в резултат на икономическия спад.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
112 387
106 431
80 340
89 551
индекс
100
95
71
80
д) Пазарен дял
(107)
ПС успява да запази пазарния си дял от 44 % непроменен между 2007 г. и РПП. През 2008 и 2009 г. обаче има спад в пазарния дял съответно до 41 и 40 % от потреблението на Съюза.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял
44 %
41 %
40 %
44 %
индекс
100
94
91
100
е) Растеж
(108)
Между 2007 г. и РПП, когато потреблението на Съюза намалява с 21 %, обемът на продажбите на ПС намалява само с 20 %. Затова ПС показва известно увеличение на пазарния дял, а вносът от засегнатите страни губи почти 2 процентни пункта през същия период.
ж) Трудова заетост
(109)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза намалява с 12 % в периода между 2007 г. и РПП. Главното намаление се осъществява през 2009 г., когато заетостта спада с 8 процентни пункта. Това показва, че ПС е в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Трудова заетост
3 052
2 978
2 752
2 694
индекс
100
98
90
88
з) Производителност
(110)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е променлива по време на разглеждания период - увеличи се с 2 процентни пункта през 2008 г., после спадна с 5 процентни пункта през 2009 г. и след това се увеличи с 6 процентни пункта по време на РПП.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност
59,9
61,3
57,9
61,4
индекс
100
102
97
103
и) Размер на дъмпинговия марж
(111)
Що се отнася до въздействието върху ПС на размера на действителния марж на дъмпинга, който беше висок, предвид обема на вноса от засегнатите страни и наличието на антидъмпингови мита, то не може да се счита за значително.
5.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
й) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(112)
Единичните продажни цени на ПС нарастват с 11 % между 2007 г. и РПП. Цените се увеличиха прогресивно с 16 % до 2009 г., а след това спаднаха с 5 процентни пункта през РПП. Това развитие на цените е свързано с факта, че промишлеността на Съюза успя да прехвърли поръчките на високи цени, възложени преди икономическия спад, към 2009 г. То е свързано и с постепенната миграция на ПС към по-скъпи СВК, по-точно СВК с по-голям диаметър.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/тон)
3 219
3 492
3 720
3 560
Индекс
100
108
116
111
к) Заплати
(113)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. Не бива обаче да се правят съществени заключения от долната таблица, тъй като заплащането на заето лице е силно повлияно от флуктуацията на курса GBP-EUR по време на разглеждания период.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Заплати/заето лице (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
индекс
100
92
85
88
л) Инвестиции и способност за привличане на капитали
(114)
Въпреки че инвестициите в СВК намаляват с 32 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на над 35 милиона евро. Инвестициите се съсредоточават главно в СВК с висок марж. Включените в извадката производители не срещат трудности да привлекат капитал по време на разглеждания период, тъй като инвестициите обичайно се изплащат в рамките на няколко години.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Инвестиции
(хил. евро)
12 331
9 038
6 283
8 406
индекс
100
73
51
68
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(115)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността между 2008 г. и РПП е над планираните 5 %, посочени в първоначалното разследване. Резултатите, постигнати от включените в извадката производители, се обясняват главно с ценовото развитие между 2007 г. и РПП и с устойчивото глобално търсене на същите производители, което им позволява да намалят фиксираните разходи. Намалената рентабилност по време на РПП се обяснява с намалението на цените и производствения обем, което оказва отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
индекс
100
158
307
179
н) Възвръщаемост на инвестициите
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като брутна печалба, генерирана от свързана със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко и непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
ВНИ (%)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
индекс
100
184
312
284
о) Паричен поток
(117)
Състоянието на паричния поток се подобрява между 2007 г. и РПП и следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Паричен поток
(хил. евро)
20 255
38 579
60 276
45 841
индекс
100
190
298
226
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(118)
Макар че според разгледаните по-горе показатели ПС е пострадала от икономическия спад заради намаляването на обема на продажбите, производствения обем, заетостта и инвестициите, те показват също така, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в ЕС и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение в ПС вследствие на налагането на антидъмпингови мерки през 1999 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се възстановява от последиците на предходните дъмпингови практики.
(119)
Правителството на Украйна посочи, че не разбира как вдигането на антидъмпиговите мита върху украинския внос може да доведе до вреда за ПС, когато показателите за вреда представят главно положителни тенденции в период на икономическа криза, и особено между 2009 г. и РПП. Този анализ обаче се основава на ограничен период, а не на целия разглеждан период. Следва да се отбележи, че този период не е представителен за цялостната тенденция, която започва от положение, при което не е постигната дори планираната печалба, а постигането ѝ е въпреки икономическата криза, която се отрази на ПС и показателите ѝ, в края на разглеждания период. Действително, както е посочено в съображения 112 и 115, относително положителната обща картина на ПС се обяснява, от една страна, с натоварената книга за поръчки в края на 2008 г. г., която бе прехвърлена към 2009 г., а от друга страна, с увеличението на потреблението на пазарите извън ЕС, което допринася за общата положителна тенденция при показателите за печалбата.
5.4. Заключение
(120)
Въпреки че потреблението намалява с 21 %, ПС успява да запази пазарния си дял, цените се увеличават с 11 %, складовите наличности остават на приемливо ниво, а производственият обем намалява по-малко, отколкото потреблението. По отношение на рентабилността ПС е на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(121)
Както е обяснено в съображения 55 и 68, производителите износители в КНР и Украйна имат потенциал значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет. Действително е налице значителен капацитет, възлизащ на повече от 500 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Поради това има вероятност значителни количества СКВ от КНР и Украйна да проникнат на пазара на Съюза с цел възвръщане на изгубен пазарен дял и допълнително увеличаване, в случай че мерките бъдат отменени.
(122)
Както се подчерта в съображение 88, бе установено, че цените на вноса от КНР и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Вероятно ниските цени ще продължат и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 67, цените дори могат да спаднат още. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще намали цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото положение на ПС. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на ПС е тясно свързано с ценовото ниво на пазара на Съюза. Поради това, ако ПС бъде изложена на увеличен обем внос от КНР и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на финансовото положение, както беше констатирано в първоначалното разследване. Вследствие на горното се стига до заключението, че отмяната на мерките върху внос с произход от КНР и Украйна вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреди на промишлеността на Съюза.
(123)
Що се отнася до Южна Африка и както е посочено в съображение 63, изглежда, че свободният капацитет е ограничен. Както се подчертава в съображение 92, експортните цени от Южна Африка за ЕС съгласно констатациите не подбиват цените на ПС. Предвид малкия обем на износа за ЕС, които влиза на пазара на Съюза, експортните цени на СВК от Южна Африка за петте главни пазара извън ЕС също са сравними с цените на ПС по вид на продукта. Констатацията е, че тези цени не подбиват цените и на ПС.
(124)
Предвид ограничения свободен капацитет и липсата на подбиване на цени заключението е, че отмяната на мерките върху вноса с произход Южна Африка по всяка вероятност няма да доведе до повтаряне на вредата за ПС.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу КНР и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основава на оценката на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(126)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход КНР и Украйна не е в интерес на Съюза.
2. Интерес на ПС
(127)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-конкретно фактът, че ПС запази пазарния си дял по време на разглеждания период, е в ярък контраст с положението, предхождащо налагането на мерките през 1999 г. Също така периодът между 2007 г. и РПП се характеризира и с подобряване на положението на промишлеността на Съюза по отношение на рентабилността. В допълнение следва да се напомни и за заобикалянето на мерките чрез внос от Мароко, Молдова и Южна Корея. При липсата на това развитие положението на промишлеността на Съюза би било още по-благоприятно.
(128)
Логично е да се очаква, че ПС ще продължи да има полза от запазването на мерките. В случай че мерките срещу вноса с произход от КНР и Украйна не бъдат запазени, има вероятност ПС да започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези страни и финансовото ѝ положение да продължи да се влошава.
3. Интерес на вносителите
(129)
Припомня се, че при първоначалните разследвания беше установено, че въздействието от налагането на мерки ще бъде незначително. Както бе посочено в съображение 11, двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при процедурата. Те твърдят, че мерките повишават цените. Разследването обаче разкри, че съществуват други източници на предлагане и че вносните цени от други страни са на нива, подобни на тези от КНР.
(130)
Въз основа на гореизложеното беше направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на действието на мерките няма да ги засегне неоправдано.
4. Интерес на потребителите
(131)
СВК имат широка гама приложения и поради това могат да бъдат засегнати голям брой промишлени отрасли, например риболов, морски транспорт, нефтодобив и газодобив, минно дело, горско стопанство, въздушен транспорт, гражданско строителство, строителство, асансьорно производство. Горният списък от промишлени отрасли е само ориентировъчен.
(132)
Комисията изпрати въпросници до всички известни потребители. Както се посочва в съображение 16, в тази процедура съдейства само един потребител. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че СВК не представлява значителен дял от производствените му разходи. В този контекст заключението е, че предвид пренебрежимия ефект на цената на СВК върху отраслите на потребителите и съществуването на други налични източници на предлагане, действащите мерки нямат съществен ефект върху промишлеността на ползвателите на продукта.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(133)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(134)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, въз основа на които намерението е да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход Южна Африка. Също така им беше предоставен срок, през който да представят коментари след разгласяването. Не бяха получени коментари, които да променят направените по-горе заключения.
(135)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от КНР и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно, срокът на действие на мерките върху вноса от Южна Африка следва да бъде оставен да изтече.
(136)
Както е посочено в съображения 2 и 3 по-горе, действащите антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт от Украйна и КНР са разширени с цел да обхванат и вноса на СВК, изпращани съответно от Молдова, Мароко и Република Корея, с деклариран или не произход от Молдова, Мароко и Република Корея. Обхватът на антидъмпинговите мита, чието действие спрямо вноса на разглеждания продукт ще бъде запазено, както е посочено в съображение 2, следва да продължава да бъде разширяван и по отношение на вноса на СВК, изпращани от Молдова, Мароко и Република Корея, с деклариран или не произход от Молдова, Мароко и Република Корея. Производителят износител от Мароко, който е изключен от разширяването на мерките съгласно Регламент (ЕО) № 1886/2004, следва да бъде изключен и от мерките, наложени с настоящия регламент. Единадесетте производители износители от Южна Корея, които са изключени от разширяването на мерките съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 400/2010, следва да бъдат изключени и от мерките, наложени с настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на железни или стоманени въжета и кабели, включително стоманени въжета закрит тип, с изключение на въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, понастоящем попадащи под кодове по КН: ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (кодове по ТАРИК 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 и 7312109819) и с произход от Китайската народна република и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната CIF цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и с произход от Китайската народна република, е 60,4 %.
3. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната CIF цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и с произход от Украйна, е 51,8 %.
4. Обхватът на окончателното антидъмпингово мито, наложено върху вноса с произход от Китайската народна република, както е посочено в параграф 2, се разширява с цел да обхване вноса на същите стоманени въжета и кабели, изпратени от Мароко, с деклариран или не произход от Мароко (кодове по ТАРИК 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 и 7312109812), с изключение на произведените от Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Мароко (допълнителен код по ТАРИК A567) и вноса на същите стоманени въжета, изпращани от Република Корея, с деклариран или не произход от Република Корея (кодове по ТАРИК 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 и 7312109813), с изключение на произведените от дружествата, изброени по-долу:
Държава
Дружество
Допълнителен код по ТАРИК
Република Корея
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към вноса от Украйна, както е посочено в параграф 3, се разширява с цел да обхване вноса на същите стоманени въжета и кабели, изпратени от Молдова, с деклариран или не произход от Молдова (кодове по ТАРИК съответно 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 и 7312109811).
6. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
7. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на стоманени въжета и кабели, включително стоманени въжета закрит тип, с изключение на въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, с произход от Южна Африка и понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 януари 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 102/2012,
27. jaanuar 2012,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõikeid 2 ja 4 ning artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.
(2)
2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (3) muu hulgas Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 9,7 protsendist kuni 50,7 protsendini. Sama tollimaksude tase kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1279/2007 (4) pärast aegumise osalist vahepealset läbivaatamist. Pärast uurimist, mis käsitles Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite lähetamist Moldova kaudu, et hoida kõrvale kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, laiendas nõukogu 2004. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 760/2004 (5) esialgsete meetmete kohaldamist Moldovast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. Samamoodi laiendas nõukogu Hiina suhtes kehtestatud esialgseid meetmeid 2004. aasta oktoobris määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (6) Marokost lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile.
(3)
Koosõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 jättis nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (7) esialgsed meetmed jõusse. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning aegumise läbivaatamisega seotud uurimist „viimatiseks uurimiseks”. Pärast uurimist, mis käsitles Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite lähetamist Korea Vabariigi kaudu, et hoida kõrvale kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, laiendas nõukogu 2010. aasta mais rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (8) esialgsete meetmete kohaldamist Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(4)
13. novembril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „teade algatamise kohta”) (9) Hiinast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(5)
Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Liidu terastrossitootjate (EWRIS) koostöökomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul enam kui 60 %, liidu terastrosside ja -kaablite kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
(6)
Tõendite puudumisel Indiast pärit impordi kohta ei nõudnud taotluse esitaja aegumise läbivaatamise algatamist Indiast pärit impordi suhtes. Sellest tulenevalt lõppes Indiast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivusaeg 17. novembril 2010 (10).
3. Uurimine
(7)
Komisjon teatas ametlikult läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning taotluses nimetatud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(8)
Uurimises osalevate Hiina eksportivate tootjate, liidu tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates algselt ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast kahe nädala jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(9)
Kuna ainult üks Hiina eksportiv tootja esitas algatamisteates nõutud andmed ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga edasist koostööd, otsustati, et Hiina eksportivate tootjate suhtes ei kohaldata väljavõttelist uuringut, ning saadeti küsimustik eespool nimetatud tootjale.
(10)
20 liidu tootjat / tootjate ühendust esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha edasise uurimise raames komisjoniga koostööd. Liidu tootjatelt ja tootjate ühendustelt saadud teabe alusel võttis komisjon valimisse kolm liidu tootjat / tootjate ühendust, kes leiti olevat liidusesisese tootmismahu ja müügi suhtes liidu tootmisharu mõistes tüüpilised.
(11)
Kaheksa importijat esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha edasise uurimise raames komisjoniga koostööd. Kuna tegelikult importisid vaatlusalust toodet ainult kaks importijat, otsustas komisjon mitte kohaldada väljavõttelist uuringut ning saatis küsimustiku eespool nimetatud importijatele.
(12)
Seega saadeti küsimustikud kolmele valimisse kuuluvale liidu tootjale / tootjate ühendusele, kahele importijale ja kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele kolmes asjaomases riigis.
(13)
Hiina eksportiv tootja, kes vastas väljavõttelise uuringu vormile, ei esitanud vastuseid küsimustikule. Seega ei teinud uurimise raames koostööd ükski Hiina eksportiv tootja.
(14)
Üks Ukraina eksportiv tootja esitas pärast uurimise algatamist osalised andmed. Tootjal paluti täita küsimustik, kuid ta ei suutnud küsimustikule vastata. Seega ei teinud uurimise raames koostööd ükski Ukraina eksportiv tootja.
(15)
Küsimustikule vastas üks Lõuna-Aafrika eksportiv tootja.
(16)
Vastused küsimustikule saadi veel kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt / tootjate ühenduselt, kahelt importijalt ja ühelt kasutajalt.
(17)
Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
ELi tootjad:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),
-
BRIDON Group, mis koosnes kahest äriühingust: Bridon International Ltd. (Ühendkuningriik) ja BRIDON International GmbH (Saksamaa),
-
REDAELLI Tecna Spa (Itaalia);
b)
Lõuna-Aafrika eksportiv tootja
-
SCAW South Africa Ltd. (Lõuna-Aafrika);
c)
importijad:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH (Saksamaa),
-
SENTECH International (Prantsusmaa);
d)
kasutajad:
-
ASCENSORES ORONA S coop (Hispaania).
(18)
Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(19)
Vaatlusalune toode on sama mis esialgses ja viimatises uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja -kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm (tootmisharus kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on praegu liigitatud CN koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.
2. Samasugune toode
(20)
Käesolev kordusuurimine kinnitas esialgse ja viimatise uurimise järeldusi, et Hiinas ja Ukrainas toodetud ning liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel, Lõuna-Aafrikas toodetud ja kohalikul turul müüdud terastrossidel ja -kaablitel, võrdlusriigis Türgis toodetud ja kohalikul turul müüdud terastrossidel ja -kaablitel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud terastrossidel ja -kaablitel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutus ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
(21)
Üks importija esitas väite, mille tõstatas viimatise uurimise käigus ka Euroopa terastrosside importijate ühendus (EWRIA). Ta väitis, et vaatlusalune toode ning liidus toodetud ja müüdud tooted on märkimisväärselt erinevad ja et tuleks eristada üld- ja eriotstarbelisi trosse. Neid väiteid käsitleti põhjalikult nii algmääruses kui ka viimatises määruses, millega kehtestati ajutised ja lõplikud meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes. Lisaks sedastas üldkohus kohtuasjas T-369/08: EWRIA versus Euroopa Komisjon, (11) et komisjon ei teinud ilmset hindamisviga, kui ei eristanud uurimiste käigus olemasolevatele tõenditele toetudes üld- ja eriotstarbelisi trosse.
(22)
Importija ei esitanud uut teavet, mis näidanuks, et nende esialgsete järelduste tegemise alus on muutunud, ning seetõttu kinnitatakse esialgses ja viimatises määruses tehtud järeldusi.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(23)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.
1. Sissejuhatavad märkused
(24)
Ükski Hiina ega Ukraina eksportiv tootja ei teinud täiel määral koostööd. Üks Ukraina ja üks Hiina eksportiv tootja andsid endast märku ning neile saadeti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik. Nende vastused küsimustikule olid komisjoni arvates puudulikud ja vastuolulised ning kontrollkäike nende valdustesse ei korraldatud. Asjaomaseid äriühinguid teavitati nõuetekohaselt kirjalikult, et kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtub komisjon kujunenud olukorra puhul olemasolevatest andmetest. Ainuke teadaolev Lõuna-Aafrika eksportiv tootja esitas teabe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksportmüügi kohta, mis moodustas Lõuna-Aafrika kogu eksportmüügi liitu sel perioodil.
(25)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast, Lõuna-Aarikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 4 833 tonni, mis moodustab 2,4 % liidu turust. Viimatise uurimise ajal oli asjaomaste riikide koguimport 3 915 tonni, mis moodustab 2,2 % liidu turust.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(26)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud või kui andmed olid kättesaadavad, sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Koostööst keeldumise korral, nagu näiteks Hiina ja Ukraina puhul, kasutati kättesaadavaid andmeid vastavalt algmääruse artiklile 18.
2.1. Hiina
(27)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 4 530 tonni, mis moodustab 2,2 % liidu turust.
2.1.1. Võrdlusriik
(28)
Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, pidi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määrama sobivast turumajanduslikust kolmandast riigist saadud teabe alusel.
(29)
Viimatises uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Türgit. Käesoleva uurimise käigus tegi taotluse esitaja ettepaneku kasutada võrdlusriigina taas Türgit. Keegi ei vaidlustanud võrdlusriigi valikut.
(30)
Uurimisest selgus, et Türgil on konkurentsivõimeline terastrosside ja -kaablite turg, kusjuures umbes 53 % ulatuses varustavad turgu kolm omamaist tootjat ja konkurentsi pakub muudest kolmandatest riikidest pärit import. Vaatlusaluse toote suhtes ei kohaldata Türgis impordimaksu ning terastrosside ja -kaablite importimiseks Türki puuduvad ka muud kitsendused. Nagu on osutatud põhjenduses 20, oli Türgis toodetud ja kohalikul turul müüdud toode sarnane Hiina eksportiva tootja poolt liitu eksporditava tootega.
(31)
Seepärast järeldatakse, et Türgi on asjakohane võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.
2.1.2. Normaalväärtus
(32)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Türgi siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel. Tootja esitatud teavet analüüsiti ja leiti, et müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja oli tüüpiline.
(33)
Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva Türgi tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.
2.1.3. Ekspordihind
(34)
Kuna Hiina tootjad keeldusid koostööst, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtuti ekspordihinna kindlaksmääramisel avalikult kättesaadavast teabest. Algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmed leiti olevat dumpingumarginaali arvutamiseks asjakohasemad kui Eurostati andmed, sest asjakohased CN-koodid hõlmavad laiemat tootevalikut, kui seda on põhjenduses 19 määratletud vaatlusalune toode.
2.1.4. Võrdlus
(35)
Normaalhinna ja ekspordihindade õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust tõendatult mõjutavaid erinevusi. Nimetatud kohandused tehti transpordi- ja kindlustuskuludes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
2.1.5. Dumpingumarginaal
(36)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlusel ilmnes märkimisväärse, ligikaudu 38-protsendilise dumpingu olemasolu.
2.2. Lõuna-Aafrika
(37)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 281 tonni, mis moodustab 0,1 % liidu turust, olles seega miinimumtasemel. Ainukese teadaoleva eksportiva tootja import moodustas sellest 100 %.
2.2.1. Normaalväärtus
(38)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 määrati normaalväärtus kindlaks Lõuna-Aafrika siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, sest leiti, et kõnealune müük toimub tavapärase kaubandustegevuse käigus ja on tüüpiline.
2.2.2. Ekspordihind
(39)
Et kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
2.2.3. Võrdlus
(40)
Normaalhinna ja ekspordihindade õiglaseks võrdlemiseks samal kaubandustasandil (tehasest hankimise tasandil) võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti seoses transpordi-, kindlustus- ja krediidikuludega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.
2.2.4. Dumpingumarginaal
(41)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. Võrdlus näitas 17-protsendilise dumpingumarginaali olemasolu, mis on väiksem kui esialgsel uurimisel leitud 38,6-protsendiline dumpingumarginaal.
2.3. Ukraina
(42)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 22 tonni, mis moodustab vähem kui 0,1 % liidu turust, olles seega miinimumtasemel.
2.3.1. Normaalväärtus
(43)
Vastavalt algmääruse artiklile 18 määrati normaalväärtus kindlaks, lähtudes läbivaatamistaotluses esitatud teabest Ukraina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade kohta.
2.3.2. Ekspordihind
(44)
Kuna Ukraina tootjad keeldusid koostööst, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtuti ekspordihinna kindlaksmääramisel avalikult kättesaadavast teabest. Dumpingumarginaali arvutamisel leiti, et Eurostati andmetest asjakohasem on kasutada algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, sest need hõlmavad täpselt põhjenduses 19 määratletud vaatlusalust toodet.
2.3.3. Võrdlus
(45)
Õiglase võrdluse tagamiseks kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse läbivaatamistaotluses esitatud mereveo- ja kindlustuskulusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. Selle tulemusena selgus, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaal oli enam kui 80 %.
3. Impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Sissejuhatavad märkused
(46)
Kõik Hiina 28 teadaolevat eksportivat tootjat hoidusid koostööst.
(47)
Läbivaatamistaotluses nimetatud kaks Lõuna-Aafrika eksportivat tootjat vastas komisjoni päringule, kuid ainult üks neist - see, kes tegeleb liitu eksportimisega, - tegi koostööd ja täitis küsimustiku. Muid tootjaid Lõuna-Aafrikas teadaolevalt ei ole.
(48)
Ukraina teadaolev eksportiv tootja lõpetas koostöö, nagu on osutatud põhjenduses 14. Muid tootjaid Ukrainas teadaolevalt ei ole.
3.2. Hiina
3.2.1. Sissejuhatavad märkused
(49)
Esialgse uurimise tulemusena kehtestati Hiina äriühingute suhtes 60,4-protsendiline ühtne dumpinguvastane tollimaks. Hiinast pärit impordi maht vähenes märgatavalt, esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodi 11 484 tonnilt (EU-15) 1 942 tonnile (EU-25) viimatisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid suurenes seejärel käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 530 tonnini. Samas tuleb märkida, et Hiina import on pärast 2001. aastat tõusuteel. Hiina praegune turuosa on ligikaudu 2,2 %.
(50)
Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnakäitumist teistel eksporditurgudel, nende ekspordihindu liitu eksportimisel, tootmisvõimsust ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist. Teavet eksportijate impordihindade kohta saadi Eurostati andmetest, ekspordi mahu ja hindade kohta Hiina statistilistest andmetest ning tootmisvõimsuse kohta taotluses esitatud andmetest. Leiti, et Hiina statistilise teabe võrdlemiseks sobivad kõige paremini Eurostati andmed, sest nagu järgmises põhjenduses selgitatakse, oli võimalik võrrelda vaid laia tootevaliku andmeid.
3.2.2. Kolmandatesse riikidesse ja liitu suunatud ekspordi hindade seosed
(51)
Hiina avalikest andmebaasidest kättesaadavad statistilised andmed hõlmavad laiemat tootevalikut kui vaatlusalune toode. Seetõttu ei saa nendele andmetele tuginedes koostada mõtestatud analüüsi muudele turgudele eksporditud koguste kohta. Hiina andmebaasile tuginedes koostati hinna-analüüs, mis põhineb mõistlikul hinnangul ja võtab arvesse tõenäoliselt analüüsi kaasatud muude toodete samalaadseid omadusi.
(52)
Toetudes eespool esitatud põhjenduses osutatud kättesaadavale teabele, leiti, et Hiinast pärit ekspordi hinnad teistel eksporditurgudel olid keskmiselt oluliselt madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad (ligikaudu 30 %, võtmata arvesse makstud dumpinguvastaseid tollimakse). Nagu põhjenduses 36 järeldati, toimus Hiina eksportmüük liitu dumpinguhinnaga, seega oli dumping ekspordi puhul muude kolmandate riikide turgudele tõenäoliselt veelgi suurem kui liitu suunatud eksportmüügi puhul. Lisaks leiti, et muude kolmandate riikide puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda liitu suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Tuginedes sellele ja arvestades madalat hinnataset kolmandate riikide turgudel, jõuti järeldusele, et liitu suunatud ekspordi hindu saaks oluliselt vähendada, mis omakorda suurendaks ka dumpingut.
3.2.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos
(53)
Samuti leiti, et liidu tootmisharu müügi keskmine hinnatase liidus oli tunduvalt kõrgem kui koostööd tegeva Hiina eksportija ekspordihinna tase kolmandate riikide turgudel. Vaatlusaluse toote üldiselt valitsev hinnatase liidu turul muudab liidu turu väga atraktiivseks, seda ka Hiina tootjatele. Liidu turul valitsev kõrgem hinnatase on ajend, et suurendada liitu suunatud eksporti.
3.2.4. Dumpingumarginaal
(54)
Toetudes põhjenduses 36 esitatud järeldusele ja võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusele, toimus Hiina eksportmüük liitu märkimisväärse dumpinguga. On tõenäoline, et meetmete puudumisel toimuks kõnealune import samasuguse dumpinguhinnaga ja suuremates kogustes.
3.2.5. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud
(55)
Vastavalt läbivaatamise taotluses esitatud andmetele, mida kontrolliti avalikult kättesaadavatest allikatest (st äriühingute veebilehtedel avaldatud teave), hinnati Hiina kõigi eksportivate tootjate tootmisvõimsuse mahuks 1 355 000 tonni. Taotluse esitaja hinnangu kohaselt kasutavad Hiina tootjad ligikaudu 63 % oma tootmisvõimsusest, seega on kasutamata võimsust rohkem kui 500 000 tonni ulatuses. Taotluse esitaja edastas ka teabe uute valminud tootmisrajatiste ja kohaliku turu suuruse kohta. Hiina tootjatel on seega palju kasutamata võimsust, mis ületab mitte ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud koguseid, vaid kogu liidu tarbimist. Seega on võimalik suurendada liitu imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta sellises koguses täiendavat toodangut. Seoses sellega tuleks märkida, et Hiina siseturg ei suuda arvestatava hulga konkureerivate tootjate olemasolu tõttu kuigi tõenäoliselt võtta vastu kasutamata tootmisvõimsust nii suures ulatuses.
3.2.6. Meetmetest kõrvalehoidmine
(56)
Avastati, et vaatlusaluse toote Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmiseks laaditi importtooted 2004. aastal ümber Marokos ning 2010. aastal Korea Vabariigis. See näitab Hiina terastrosside ja -kaablite müüjate ilmselget huvi liidu turu vastu ja nende soovimatust konkureerida liidu turul dumpinguta. Seda loeti järjekordseks märgiks, et meetmete tühistamise korral Hiinast lähtuva ekspordi maht tõenäoliselt kasvaks ja see toodaks liidu turule dumpinguhinnaga.
3.3. Lõuna-Aafrika
3.3.1. Sissejuhatavad märkused
(57)
Lõuna-Aafrikas on kaks teadaolevat tootjat. Nagu eespool selgitatud, tegi üks eksportiv tootja käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd.
(58)
Teisel teadaoleval tootjal puudus huvi liitu eksportimise vastu ning ta väitis, et tema tootmisvõimsus on täielikult kasutatud ja toodang müüakse Lõuna-Aafrika siseturul.
(59)
Pärast esialgsete meetmete rakendamist langes Lõuna-Aafrikast pärit import märgatavalt. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla miinimumi piiri (0,1 %), kokku 281 tonni. Lisaks oli suurem osa kõnealusest impordist ette nähtud offshore-kasutuseks, mis on eelmisest uurimisest saadik märkimisväärselt kasvanud, ning mida ELi tollis ei vormistatud. Vaatlusalust toodet lasti ELis vabasse ringlusesse ainult väikestes kogustes.
(60)
Et teha kindlaks, kas dumping meetmete tühistamisel jätkuks, uuriti koostööd tegeva eksportija poolt liitu ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtu ja eksportimisel kehtivaid hindu, kasutamata tootmisvõimsust ja varusid ning olukorda Lõuna-Aafrika siseturul.
3.3.2. Kolmandatesse riikidesse ja liitu suunduva ekspordi hindade seosed
(61)
Koostööd teinud eksportija esitas teabe vaatlusaluse toote mahu ja hindade kohta muudel eksporditurgudel väljaspool liitu. Kõnealune eksportiv tootja müüb märkimisväärse osa oma toodangust eksporditurgudel, kuigi vaatlusaluse perioodi jooksul ekspordi maht vähenes. Äriühingu eksporditegevus on keskendunud peamiselt kahele konkreetsele turusektorile - sügavate kaevandusšahtide trossid ja avamere puurimisega seotud rakendused.
(62)
Äriühingu ekspordi hinnad kolmandatesse riikidesse olid vaatlusaluse perioodi kõigil aastatel märkimisväärselt kõrgemad (30-70 %) kui liitu suunatud ekspordi hinnad koos kohaldatava dumpinguvastase tollimaksuga. Võrreldes eksportija saavutatud hinnaeelist kolmandate riikide turgudel ja hinda liidu turul võib arvata, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist ei too eksportija tulevikus liidu turule märkimisväärseid koguseid. Lisaks leiti, ja nagu on selgitatud eespool põhjenduses 61, et äriühingu eksporditegevus on keskendunud toodetele, mille järgi ei ole liidu turul erilist nõudlust.
3.3.3. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud
(63)
Pärast viimatist uurimist on koostööd teinud eksportiva tootja varud olnud stabiilsed. Tootmisvõimsuse rakendamine (umbes 70-75 %) oli samuti tavapärasel tasemel, arvestades tootmisprotsessi tehnilisi piiranguid. Maksimaalne olemasolev tootmisvõimsus on 1 500 - 3 500 tonni. Eksportival tootjal ei ole kavas oma tootmisvõimsust märkimisväärselt suurendada. Seega on võimalus suurendada liitu imporditavaid koguseid väga piiratud, võttes arvesse, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.
(64)
Lisaks tuleb märkida, et tootmine on suunatud peamiselt kohalikule turule, kus saavutatakse suur kasum, seega ei ole äriühing huvitatud oluliste koguste liitu eksportimisest.
3.4. Ukraina
3.4.1. Sissejuhatavad märkused
(65)
Nagu on selgitatud põhjenduses 14, ei teinud teadaolev Ukraina eksportiv tootja koostööd, seega, kooskõlas algmääruse artikliga 18, lähtuti järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest. Et Ukraina tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluse esitaja läbivaatamistaotluses esitatud teabele ja avalikkusele kättesaadavale kaubandusstatistikale. Tuleb märkida, et Ukrainas ei ole teisi teadaolevaid tootjaid ja et järgmised kaalutlused (eelkõige tootmisvõimsuse kohta) on seotud teadaoleva eksportiva tootjaga.
(66)
Et teha kindlaks dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti kolmandate riikide ja liidu suhtes kehtivaid ekspordihindu, kasutamata tootmisvõimsust ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist.
3.4.2. Kolmandatesse riikidesse ja liitu suunduva ekspordi hindade seosed
(67)
Muu usaldusväärsema teabe puudumisel on arvesse võetud taotluses esitatud teavet muude eksporditurgude kohta, mis põhines avalikkusele kättesaadaval statistikal. Olemasolevate andmete analüüs näitas, et keskmine ekspordihind nendesse riikidesse oli oluliselt madalam kui keskmine liitu suunatud ekspordi hind. Nagu eespool Hiina ja Lõuna-Aafrika puhul juba selgitatud, loeti muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu liitu suunatud eksportmüügi tõenäolise hinnataseme indikaatoriks juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et liitu suunatud ekspordi hindade vähendamiseks on küllalt ruumi, kusjuures suure tõenäosusega alandataks hindu dumpingu tasemeni.
3.4.3. Kasutamata tootmisvõimsus
(68)
Viimaste aastate jooksul on kaks teadaolevat eksportivat tootjat ühendanud oma tegevuse. Sellest tulenevalt on viimatise uurimise käigus kindlaks tehtud tootmisvõimsus vähenenud. Taotluses esitatud tõendite ja teadaoleva eksportiva tootja väite kohaselt on Ukraina hinnanguline tootmisvõimsus vahemikus 35 000 - 40 000 tonni, millest praegu kasutatakse tootmiseks umbes 70 %. Kasutamata tootmisvõimsus, mis on vahemikus 10 500 - 12 000 tonni, osutab, et liitu imporditavaid koguseid on võimalik märkimisväärselt suurendada. Ukraina nähtav tarbimine, mille arvutamisel toetuti teadaolevale tootmismahule ning statistilistele andmetele impordi ja ekspordi kohta, näitab, et kohalik turg suudaks vastu võtta täiendava toodangu. Seega on asjaomaste riikide hulgas Ukrainal parim võimalus suurendada kasutamata tootmisvõimsuse arvel liitu imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.
3.4.4. Meetmetest kõrvalehoidmine
(69)
Lisaks selgus pärast olemasolevate meetmete kehtestamist Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, et nendest meetmetest hoiti kõrvale, importides terastrosse ja -kaableid Moldova kaudu. Leiti, et tuvastatud kõrvalehoidmine on lisategur, mis näitab huvi liidu turule sisenemise vastu ning võimetust konkureerida liidu turul dumpinguta.
3.5. Järeldus
(70)
Hiina ja Ukraina puhul leiti, et dumping on jätkunud olulisel tasemel ning Lõuna-Aafrika puhul väiksemas ulatuses, kuigi Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit impordi mahud olid väikesed.
(71)
Et uurida dumpingu jätkumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti kasutamata tootmisvõimsust ja kasutamata varusid ning hinnakujundus- ja ekspordistrateegiaid eri turgudel. Uurimine näitas, et kasutamata tootmisvõimsust ja akumuleerunud varusid on Hiinal märkimisväärses koguses ning Ukrainal vähemal määral. Lõuna-Aafrika puhul suurt kasutamata tootmisvõimsust või ebatavaliselt suuri varusid ei täheldatud. Lisaks selgus, et Hiina ja Ukraina ekspordihinnad olid muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel üldjuhul madalamad kui liidu turule eksportimisel ning seega on liit nende riikide eksportivate tootjate jaoks endiselt ahvatlev turg. Lõuna-Aafrika ekspordi puhul muudesse riikidesse oli hinnatase märkimisväärselt kõrgem kui liitu suunatud ekspordi puhul ning tegemist ei olnud dumpinguhinnaga. Sellest järeldati, et Hiina ja Ukraina eksport kolmandatesse riikidesse suunataks väga tõenäoliselt ümber liitu, kui liidu turule oleks võimalik pääseda ilma dumpinguvastaste meetmeteta. Ka olemasolev kasutamata tootmisvõimsus tooks tõenäoliselt kaasa impordi kasvu kõnealustest riikidest. Peale selle näitas hinnakujundusstrateegia analüüs, et eksport Ukrainast ja Hiinast toimuks ülimalt tõenäoliselt dumpinguhinnaga. Hiina ja Ukraina puhul kinnitas neid järeldusi veelgi tõsiasi, et olemasolevatest meetmetest hoiti kõrvale impordi abil teiste riikide kaudu, mis viitas sellele, et eksportivad riigid ei suutnud liidu turul õiglaste hindadega konkureerida. Seevastu Lõuna-Aafrika tootja puhul leiti, et ta on võimeline konkureerima muude tootjatega, kaasa arvatud liidu tootjatega, muude kolmandate riikide turgudel õiglaste hindadega. Eespool toodut arvesse võttes tõdeti Hiina ja Ukraina puhul, et tõenäoliselt jätkuks dumping märkimisväärses ulatuses, kui meetmetel lastakse aeguda. Seevastu, võttes arvesse asjaolu, et võrreldes esialgse uurimisega on dumpingumäär alanenud ja eksport muudesse riikidesse toimus märgatavalt kõrgemate hindadega kui ELi, ning arvestades eeldatavat vähest nõudlust Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes, jõuti järeldusele, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi puhul ei ole märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga impordi jätkumine tõenäoline.
(72)
Kommenteerides eespool esitatud järeldusi, väitis Ukraina valitsus, et väide, nagu tooks dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine kaasa Ukraina tootjate ümberorienteerumise liidu turule, on liialdatud ja põhjendamatu. Oma väite toetuseks kinnitas valitsus, et kehtivate meetmete tulemusena on vähenenud kontaktid ELis asuvate klientidega ja seetõttu lõppenud eksport liitu, selle asemel keskendub Ukraina eksport nüüd SRÜ ja Aasia turgudele. Valitsus ei suutnud siiski ümber lükata väidet liidu turu atraktiivsuse kohta, mis on seotud märkimisväärse hinnaerinevusega nendel turgudel, nagu mainitud põhjenduses 67, ning seega ei mõistnud, et juhul, kui liidu meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et Ukraina eksport suunatakse ümber.
(73)
Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et prognooside kohaselt väheneb Lõuna-Aafrika tootja muudele turgudele suunatud eksport, mistõttu suureneb kasutamata tootmisvõimsus, mida kohalik turg ei suuda vastu võtta, ning see omakorda viib liitu suunatud impordi suurenemiseni. Selle väite kinnituseks ei esitatud paraku mingeid tõendeid. Vastupidi, leiti, et koostööd tegeva eksportija ekspordimüügi vähenemist vaatlusperioodil leevendas omamaine müük, mille vähenemine samal perioodil oli väiksema ulatusega. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes äriühingu üldine müügimaht, seega ei ole mingit märki, et taotluse esitaja väited oleksid põhjendatud.
(74)
Lisaks heitis taotluse esitaja komisjonile ette, et arvesse ei ole võetud koostööst keeldunud Lõuna-Aafrika tootjat, ning väitis, et asjaolu, et kõnealune äriühing ei ole varem eksportinud, ei tähenda, et ta tulevikus ei võiks eksportida. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusperioodil kõnealune äriühing liitu ei eksportinud. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata seaduslikku importi liitu. Seega lükati väide tagasi.
D. TOOTMINE LIIDUS JA LIIDU TOOTMISHARU
(75)
Liidus toodab terastrosse ja -kaableid rohkem kui 25 tootjat / tootjate ühendust, kes moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(76)
Nagu märgitud põhjenduses 10, moodustati nõutud teabe esitanud järgmisest 20 liidu tootjast valim, kuhu kuulus kolm tootjat / tootjate ühendust.
-
BRIDON Group, kuhu kuuluvad Bridon International Ltd (Ühendkuningriik) ja Bridon International GmbH (Saksamaa),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GmbH (Saksamaa),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Saksamaa),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksamaa),
-
Teufelberger Seil GmbH (Saksamaa),
-
ZBD Group A.S. (Tšehhi Vabariik),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Hispaania),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal),
-
D. Koronakis SA (Kreeka),
-
N. Leventeris SA (Kreeka),
-
Drumet SA (Poola),
-
Metizi JSC (Bulgaaria),
-
Arcelor Mittal Wire France (Prantsusmaa),
-
Brunton Shaw UK Limited (Ühendkuningriik),
-
Sirme Si Cabluri S.A. / CORD S.A. (Rumeenia),
-
Redaelli Tecna Spa (Itaalia),
-
Remer SRL (Itaalia),
-
Metal Press SRL (Itaalia),
-
Randers Reb International A/S (Taani).
(77)
Tuleb märkida, et kolme valimisse kaasatud liidu tootja toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas 40 % liidu kogutoodangust, mida peeti liidu kogutoodangu seisukohast tüüpiliseks, sest eespool nimetatud 20 liidu tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 96 % liidu kogutoodangust.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Tarbimine liidu turul
(78)
Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja Eurostati ELi koguimporti kajastavate andmete põhjal.
(79)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 21 % - 255 985 tonnilt 203 331 tonnini. Täpsemalt, pärast 2008. aasta väikest 1-protsendilist kasvu vähenes tarbimine 2009. aastal majanduslanguse tõttu järsult 22 protsendipunkti võrra ning jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale tasemele.
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tarbimine
(tonnides)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indeks
100
101
79
79
2. Import asjaomastest riikidest
2.1. Kumuleerumine
(80)
Eelmise uurimise käigus hinnati Hiinast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Kontrolliti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesolevas uurimises.
(81)
Leiti, et igast riigist pärit impordiga seoses kindlaks määratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem. Koguste osas koostati tulevikuanalüüs iga riigi tõenäolise ekspordimahu kohta, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Selgus, et erinevalt Lõuna-Aafrikast suureneks Hiinast ja Ukrainast pärit impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes märgatavalt ning ületaks kindlasti vähetähtsuse künnise, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Lõuna-Aafrika puhul leiti, et võimalus suurendada liitu imporditavaid koguseid on väga piiratud, võttes arvesse vähest kasutamata tootmisvõimsust ning asjaolu, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.
(82)
Imporditud toodete vahelise konkurentsi tingimuste osas leiti, et Lõuna-Aafrikast pärit import ei konkureerinud otseselt muudest riikidest pärit impordiga. Nagu on osutatud allpool põhjendustes 87 ja 91, olid Lõuna-Aafrikast imporditud tooteliikide hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui muudest riikidest pärit impordi puhul. Vastupidiselt muudest riikidest pärit impordile, mille puhul toimus märkimisväärne hinna allalöömine, puudus Lõuna-Aafrikast pärit impordil kõrgema hinna tõttu selline mõju.
(83)
Kolmest asjaomasest riigist pärit impordi osas leiti uurimise käigus, et nendest riikidest imporditud terastrossid ja -kaablid olid oma füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste poolest sarnased. Lisaks olid imporditud terastrosside ja -kaablite liigid liidus toodetud tooteliikidega omavahel vahetatavad ning neid turustati liidus samal ajavahemikul. Eelnevat silmas pidades leiti, et asjaomastest riikidest pärit imporditud terastrossid ja -kaablid konkureerisid liidus toodetud terastrosside ja -kaablitega.
(84)
Eespool toodu põhjal jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused on Hiina ja Ukraina puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kahe riigi importi kumulatiivselt. Kuna artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused, eriti importtoodete vahelise konkurentsi tingimused, ei olnud Lõuna-Aafrika puhul täidetud, uuriti kõnealusest riigist pärit importi eraldi.
2.2. Import Hiinast ja Ukrainast
2.2.1. Impordi maht, turuosa ja hinnad
(85)
Vastavalt Eurostati andmetele vähenes Hiinast ja Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusperioodil 54 % võrra. Märkimisväärne langus - 43 protsendipunkti - toimus 2009. aastal, millele järgnes edasine vähenemine 13 protsendipunkti võrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(86)
Hiinast ja Ukrainast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusperioodi jooksul 3,8 protsendilt 2,2 protsendini.
(87)
Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 29 %. Pärast 11-protsendilist kasvu 2008. aastal jätkus kasv ka 2009. aastal, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil püsisid hinnad stabiilsed.
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Import
(tonnides)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indeks
100
102
59
46
Turuosa (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
Indeks
100
102
75
58
Impordihind
1 073
1 195
1 394
1 388
Indeks
100
111
130
129
2.2.2. Hindade allalöömine
(88)
Kuna Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, lähtuti hindade allalöömise kindlaksmääramisel impordistatistikast CN-koodide lõikes, kasutades algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teavet. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast ja Ukrainast pärit terastrosside ja-kaablite hinna allalöömismarginaal, arvestamata dumpinguvastast tollimaksu, vahemikus 47,4 % - 58,2 %.
2.3. Lõuna-Aafrikast pärit import
2.3.1. Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
(89)
Vastavalt Eurostati andmetele vähenes Lõuna-Aafrikast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusperioodil 77 % võrra. Märkimisväärne langus - 94 protsendipunkti - toimus 2009. aastal, millele järgnes 17-protsendipunktine väike tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(90)
Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusperioodi jooksul 0,5 protsendilt 0,1 protsendini.
(91)
Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 52 %.
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Import
(tonnides)
1 229
846
73
281
Indeks
100
69
6
23
Turuosa (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
Indeks
100
68
7
29
Impordihind
1 504
1 929
2 217
2 280
Indeks
100
128
147
152
2.3.2. Hindade allalöömine
(92)
Hindade allalöömise kindlaksmääramisel lähtuti koostööd teinud Lõuna-Aafrika tootja ekspordihindadest (ilma dumpinguvastase tollimaksuta) ja leiti, et hindade allalöömist ei toimunud. Kuna Lõuna-Aafrikas muid eksportivaid tootjaid ei ole, kehtib käesolev järeldus riigi kohta tervikuna.
3. Import riikidest, kellele meetmete kohaldamist laiendati
3.1. Korea Vabariik
(93)
Nagu eespool põhjenduses 3 mainitud, leiti, et Hiina hoidis esialgsetest meetmetest kõrvale, importides Korea Vabariigi (Lõuna-Korea) kaudu. Sellest tulenevalt laiendati Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Lõuna-Koreast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, välja arvatud 11 tegeliku Lõuna-Korea tootja valmistatud terastrossidele ja -kaablitele.
(94)
Pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist ja dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise laiendamist Lõuna-Koreast lähetatud impordile vähenes import märkimisväärselt ja turuosa kahanes 18,7 protsendilt 2007. aastal 12,8 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See vastab ilmselt nende Korea tegelike eksportivate tootjate turuosale, kellest igaühe suhtes on kehtestatud erand.
3.2. Moldova
(95)
Leiti, et Moldovast pärit või lähetatud import vaatlusperioodil peaaegu puudus. Seetõttu ei peetud täiendavat analüüsi vajalikuks.
3.3. Maroko
(96)
Marokost pärit või lähetatud import vähenes vaatlusperioodil 51 %. Seega oli sellise impordi turuosa vaatlusperioodil alla 0,5 %.
4. Muud riigid, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed
(97)
Eurostati andmete kohaselt vähenes määruse (EÜ) nr 1601/2001 (12) artikli 1 lõike 1 kohaste Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate rauast või terasest trosside ja kaablite impordi maht vaatlusperioodil 41 %.
(98)
Venemaa Föderatsioonist pärit impordi turuosa vähenes 1,5 protsendilt 2007. aastal 1,1 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
5. ELi tootmisharu majanduslik olukord
(99)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
5.1. Sissejuhatavad märkused
(100)
Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud nii põhjenduses 75 määratletud kogu liidu tootmisharu tasandil kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel.
(101)
Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, varud, müük, turuosa, majanduskasv ja tööhõive) liidu tootmisharu puhul tervikuna, samal ajal kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes.
(102)
Üks valimisse kuulunud tootjate ühenduse Bridon äriühing - Bridon International Limited - kasutas vaatlusperioodil oma raamatupidamisarvestuses naelsterlingit (GBP). Selle tulemusena mõjutas teatavaid kahjunäitajaid GBP ja euro vahetuskursi kõikumine vaatlusperioodil.
5.2. Liidu tootmisharuga seotud andmed
a) Toodang
(103)
Liidu tootmisharu toodang vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 9 %, st 182 681 tonnilt 165 394 tonnini. 2008. aastal oli tootmismaht sama, kuid vähenes 2009. aastal majanduslanguse tõttu järsult 13 protsendipunkti võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord paranes ja tootmismaht kasvas 4 protsendipunkti võrra. Nõudluse tõttu kolmandate riikide turgudel vähenes tootmismaht väiksemas ulatuses kui tarbimine liidu turul.
Liidu tootmisharu
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodangumaht
(tonnides)
182 681
182 691
159 266
165 394
Indeks
100
100
87
91
b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(104)
Vaatlusperioodil vähenes tootmisvõimsus 6 %. 2009. aastal toimus 10-protsendiline vähenemine ning seejärel kasvas tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 protsendipunkti võrra. Kuna tootmine vähenes rohkem kui tootmisvõimsus, langes tulemuseks olev tootmisvõimsuse rakendamine 69 protsendilt 2007. aastal 66 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Liidu tootmisharu
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus
265 779
261 383
239 312
249 254
Indeks
100
98
90
94
Tootmisvõimsuse rakendamine
69 %
70 %
67 %
66 %
Indeks
100
102
97
97
c) Varud
(105)
2008. ja 2009. aastal liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid need 2007. aasta tasemeni.
Liidu tootmisharu
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud
(tonnides)
12 656
13 254
12 790
12 651
Indeks
100
105
101
100
d) Müügimaht
(106)
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 % võrra. Pärast 5-protsendilist vähenemist 2008. aastal vähenes müügimaht 2009. aastal majanduslanguse tõttu veel 24 protsendipunkti võrra. See muutus on kooskõlas arenguga liidu turul, mis vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal majanduslanguse tõttu 21 % võrra.
Liidu tootmisharu
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müük sõltumatutele isikutele ühenduses (tonnides)
112 387
106 431
80 340
89 551
Indeks
100
95
71
80
e) Turuosa
(107)
Liidu tootmisharu suutis hoida oma turuosa muutumatuna, 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oli see 44 %. Siiski vähenes turuosa 2008. ja 2009. aastal ning moodustas liidu tarbimisest vastavalt 41 % ja 40 %.
Liidu tootmisharu
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Turuosa
44 %
41 %
40 %
44 %
Indeks
100
94
91
100
f) Kasv
(108)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine peaaegu 21 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaid 20 %. Liidu tootmisharu turuosa suurenes seega pisut, samal ajal kui import asjaomastest riikidest vähenes sama perioodi jooksul 2 protsendipunkti võrra.
g) Tööhõive
(109)
Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 12 %. Suurim langus toimus 2009. aastal, kui tööhõive vähenes 8 protsendipunkti võrra. See näitas, et liidu tootmisharu suudab kohaneda uue turuolukorraga.
Liidu tootmisharu
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive
3 052
2 978
2 752
2 694
Indeks
100
98
90
88
h) Tootlikkus
(110)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusperioodil kõikuv, see suurenes 2008. aastal 2 protsendipunkti võrra ning vähenes seejärel 2009. aastal 5 protsendipunkti võrra, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas kasvada 6 protsendipunkti võrra.
Liidu tootmisharu
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus
59,9
61,3
57,9
61,4
Indeks
100
102
97
103
i) Dumpingumarginaali suurusjärk
(111)
Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahtu ning dumpinguvastast tollimaksu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali (mis uuringu kohaselt oli kõrge) mõju liidu tootmisharule hinnata märkimisväärseks.
5.3. Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta
j) Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid
(112)
Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 11 %. 2009. aastal kasvasid hinnad järk-järgult 16 % ning seejärel vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 protsendipunkti võrra. Hindade kujunemine on seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu täitis enne 2009. aasta majanduslangust saadud kõrgema hinnaga tellimusi. See on seotud ka liidu tootmisharu järkjärgulise üleminekuga kõrgema hinnaga, st suurema diameetriga terastrosside ja -kaablite tootmisele.
Valimisse kuuluvad tootjad
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn)
3 219
3 492
3 720
3 560
Indeks
100
108
116
111
k) Töötasud
(113)
Ajavahemikus 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 12 %. Siiski ei saa allpool esitatud tabelist lähtudes teha kaugeleulatuvaid järeldusi, sest töötaja palgakulu mõjutas tugevalt GBP ja euro vahetuskursi kõikumine vaatlusperioodil.
Valimisse kuuluvad tootjad
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Täistööajale taandatud töötaja palk (eurodes)
55 062
50 570
46 638
48 329
Indeks
100
92
85
88
l) Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
(114)
Kuigi terastrosside ja -kaablite tootmisesse tehtud investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 32 % võrra, olid need siiski märkimisväärsed ning ületasid 35 miljonit eurot. Investeeringud koondusid peamiselt kõrge kasumimarginaaliga terastrosside ja -kaablite tootmisse. Valimisse kaasatud tootjatele ei valmistanud kapitali kaasamine vaatlusperioodil raskusi, sest investeeringud oli tavaliselt võimalik tagasi maksta mõne aasta jooksul.
Valimisse kuuluvad tootjad
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud
(tuhandetes eurodes)
12 331
9 038
6 283
8 406
Indeks
100
73
51
68
m) Kasumlikkus liidu turul
(115)
Kogu vaatlusperioodi jooksul suutsid valimisse kuulunud tootjad saada kasumit. Ajavahemikul 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli suurem kui esialgse uurimise käigus kehtestatud 5-protsendine sihtkasum. Valimisse kuulunud tootjate saavutatud tulemusi mõjutas peamiselt hindade muutumine 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel ning püsiv ülemaailmne nõudlus valimisse kuulunud tootjate toodangu järele, mis võimaldas neil püsikulusid hajutada. Kasumlikkuse vähenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tingitud hindade ja tootmismahu vähenemisest, mis avaldas negatiivset mõju tootmiskuludele.
Valimisse kuuluvad tootjad
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kasumlikkus liidu turul (%)
3,6
5,7
11,1
6,5
Indeks
100
158
307
179
n) Investeeringute tasuvus
(116)
Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud terastrosside ja -kaablite tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt terastrosside ja -kaablite tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi.
Valimisse kuuluvad tootjad
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringute tasuvus (%)
24,5
45
76,4
69,6
Indeks
100
184
312
284
o) Rahavood
(117)
2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel rahavoogude olukord paranes ning järgis kogu vaatlusperioodil eespool esitatud tasuvuse suundumusi.
Valimisse kuuluvad tootjad
2007
2008
2009
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog
(tuhandetes eurodes)
20 255
38 579
60 276
45 841
Indeks
100
190
298
226
p) Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(118)
Kuigi eespool esitatud näitajatele tuginedes kannatas liidu tootmisharu majanduslanguse tõttu, sest müügi- ja tootmismaht ning tööhõive ja investeeringud vähenesid, osutavad näitajad samas, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisvahendeid, et tulla paremini toime uue majanduskeskkonnaga ja haarata ELi siseturul ja välisturgudel kinni võimalustest nendes turusegmentides, kus on võimalik teenida suurt kasumit. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1999. aastal tõendab, et meetmed olid tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust.
(119)
Ukraina valitsus on teatanud, et ta ei mõista, kuidas võib Ukraina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude kaotamine liidu tootmisharu kahjustada, kui kahjunäitajad osutavad pigem positiivsele arengule majanduskriisi ajal ning eelkõige 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Käesolev analüüs põhineb siiski piiratud ajavahemikul ega hõlma kogu vaatlusperioodi. Tuleb märkida, et kõnealune ajavahemik ei iseloomusta üldist suundumust, mis algas olukorraga, kus sihtkasum ei olnud veel saavutatud; sihtkasum saavutati vaatamata majanduskriisile, mis mõjutas liidu tootmisharu ja sellega seotud näitajaid vaatlusperioodi lõpus. Nagu on märgitud põhjendustes 112 ja 115, oli liidu tootmisharu suhteliselt positiivne üldpilt tingitud ühelt poolt 2008. aasta lõpuks kogunenud suurtest tellimustest, mida sai hajutada 2009. aastale, ning teisalt tarbimise suurenemisest kolmandate riikide turgudel, mis mõjutas kasumiga seotud näitajate üldist positiivset suundumust.
5.4. Järeldus
(120)
Ehkki tarbimine vähenes 21 % võrra, suutis liidu tootmisharu säilitada oma turuosa, hinnad tõusid 11 % ning varud jäid mõistlikule tasemele, kuigi tootmismahu vähenemine oli tarbimise vähenemisest väiksem. Seoses tasuvusega tuleb märkida, et liidu tootmisharu oli kogu vaatlusperioodi ajal kasumlik. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusperioodil olulist kahju.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(121)
Nagu on selgitatud põhjendustes 55 ja 68, võivad Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad suurendada oluliselt liitu suunatud ekspordi mahtu, toetudes olemasolevale kasutamata tootmisvõimsusele. Nende kasutamata tootmisvõimsus on märkimisväärne ning ulatub rohkem kui 500 000 tonnini, mis moodustab peaaegu kogu liidu tarbimise. Seetõttu on tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist jõuavad liidu turule suured kogused Hiinast ja Ukrainast pärit terastrossi ja -kaablit, et võita tagasi kaotatud turuosa ja seda suurendada.
(122)
Nagu on rõhutatud põhjenduses 88, leiti, et Hiinast ja Ukrainast pärit impordi hinnad on madalad ja löövad alla ELi hinnad. Madalate hindadega pakkumist tõenäoliselt jätkatakse. Nagu põhjenduses 67 märgitud, võivad Ukraina pakutud hinnad veelgi langeda. Selline hinnakäitumine koos asjaomaste riikide eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet suurtes kogustes liidu turule tugevdaks tõenäoliselt hindu alla suruva arengutendentsi mõju liidu turul ning avaldaks eeldatavalt negatiivset toimet liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. Nagu eespool selgitatud, on liidu tootmisharu finantstulemused tihedalt seotud hinnatasemega liidu turul. Seega on tõenäoline, et kui Hiinast ja Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suureneks, siis liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneks, nagu näitas esialgne uurimine. Sellest lähtuvalt võib järeldada, et Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.
(123)
Nagu on osutatud põhjenduses 63, on Lõuna-Aafrika kasutamata tootmisvõimsus ilmselt piiratud. Nagu on rõhutatud põhjenduses 92, leiti, et Lõuna-Aafrika ekspordihinnad ei löö ELi hinda alla. Arvestades ELi suunatud ekspordi väikest mahtu, võrreldi Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite ekspordihinda viiel olulisemal kolmanda riigi turul liidu tootmisharu hindadega tooteliikide kaupa. Ka nende hindade puhul leiti, et need ei löö liidu tootmisharu hindu alla.
(124)
Arvestades kasutamata tootmisvõimsuse piiratust ja hinna allalöömise puudumist, järeldatakse, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa kahju kordumist liidu tootmisharu jaoks.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(125)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiina ja Ukraina suhtes oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Tuleb meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(126)
Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu huvid
(127)
Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas kogu vaatlusperioodil täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu turuosa säilimine vaatlusperioodil on teravas vastuolus 1999. aastal enne meetmete kehtestamist valitsenud olukorraga. Lisaks tuleb märkida, et liidu tootmisharu parandas 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oma kasumiolukorda. Veel tuleb märkida, et avastati meetmetest kõrvalehoidmine Marokost, Moldovast ja Lõuna-Koreast lähetatud impordi kaudu. Kui sellist arengut poleks toimunud, oleks liidu tootmisharu olukord olnud veelgi soodsam.
(128)
Võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab jätkuvalt kasu, kui meetmed säilitatakse. Kui meetmete kohaldamist Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei jätkata, on tõenäoline, et liidu tootmisharu kannaks taas kahju dumpinguhinnaga impordi suurenemise tõttu asjaomastest riikidest ning tootmisharu finantsolukord halveneks.
3. Importijate huvid
(129)
Tuleb meelde tuletada, et eelmise uurimise kohaselt leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei ole märkimisväärne. Nagu põhjenduses 11 märgitud, vastas küsimustikule ja tegi käesolevas menetluses koostööd kaks importijat. Nad kinnitasid, et meetmed suruvad hinda üles. Uurimine näitas siiski, et on olemas ka muud tarneallikad ning muudest riikidest pärit impordi hinnad olid Hiina impordihinnaga samal tasemel.
(130)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.
4. Kasutajate huvid
(131)
Terastrosse ja -kaableid kasutatakse paljudel eesmärkidel ja seetõttu võib küsimus mõjutada paljusid nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid, nagu kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäetööstus, metsandus, õhutransport, tsiviilehitus, ehitus ja tõsteseadmed. Esitatud tööstusharude loetelu ei ole täielik.
(132)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutajatele. Nagu põhjenduses 16 märgitud, osales käesolevas menetluses vaid üks tarbija. Ta kinnitas, et kehtivad meetmed teda ei kahjusta, sest on olemas muud allikad ning terastrossid ja -kaablid ei moodusta tema tootmiskuludest märkimisväärset osa. Seoses sellega jõuti järeldusele, et arvestades terastrosside ja -kaablite hinna vähest mõju tooteid kasutavatele tööstusharudele ning muude kättesaadavate tarneallikate olemasolu, ei mõjuta kehtivad meetmed märkimisväärselt tooteid kasutavaid tööstusharusid.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(133)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(134)
Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada olemasolevad meetmed Hiinast ja Ukrainast pärit toodete impordi suhtes ning lõpetada meetmete kohaldamine Lõuna-Aarikast pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.
(135)
Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed tuleks tunnistada kehtetuks.
(136)
Nagu rõhutatud põhjendustes 2 ja 3, laiendati Ukrainast ja Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse nii, et need kehtiksid ka Moldovast, Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova, Maroko või Korea Vabariik või mitte. Vaatlusaluse toote impordi suhtes jätkuvalt kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, nagu põhjenduses 2 on kirjeldatud, tuleks jätkuvalt laiendada Moldovast, Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova, Maroko või Korea Vabariik või mitte. Maroko eksportiv tootja, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1886/2004 laiendatud meetmetest, tuleks vabastada ka käesoleva määrusega rakendatud meetmetest. Korea Vabariigi 11 eksportivat tootjat, kes vabastati meetmetest, mida on laiendatud rakendusmäärusega (EÜ) nr 400/2010, tuleks samuti vabastada käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit ning CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 (TARICi koodid 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 ja 7312109819) alla kuuluvate terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja Hiina Rahvavabariigist pärit toodete CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 60,4 %.
3. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja Ukrainast pärit toodete CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 51,8 %.
4. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Maroko või mitte (TARICi koodid 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 ja 7312109812), välja arvatud tooted, mille on tootnud Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (TARICi lisakood A567), ning Korea Vabariigist lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813), välja arvatud tooted, mille on tootnud järgnevalt loetletud äriühingud:
Riik
Äriühing
TARICi lisakood
Korea Vabariik
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Ukrainast pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 3 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova või mitte (TARICi koodid 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 ja 7312109811).
6. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
7. Lõpetatakse läbivaatamismenetlus Lõuna-Aafrikast pärit ning praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 27. jaanuar 2012