РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 812/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 17 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита след представяне на жалба на 3 ноември 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и потребителите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да заявят себе си пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през разследвания период (1 октомври 2008 г. - 30 септември 2009 г.).
(6)
Осем китайски производители износители или групи от производители износители и седем производители или групи от производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. След проучване на предоставената информация и предвид големия брой производители износители и производители от Съюза, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители (вж. съображения 12 и 13 по-долу).
(7)
Що се отнася до несвързаните вносители, на етапа на определянето на представителната извадка в рамките на разследването само трима вносители предоставиха исканата информация в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата. Поради това бе решено да не се изготвя представителна извадка и да не се изпращат въпросници на всички вносители, които са заявили себе си.
(8)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление до включените в представителната извадка производители износители. Всички включени в представителната извадка (групи от) дружества поискаха прилагането на ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за ИТ, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията за прилагане на ТДПИ.
(9)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите във връзка с прилагането на ТДПИ на засегнатите производители износители в КНР, властите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице специални основания да бъдат изслушани.
(10)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Съюза, както и до вносителите и всички известни потребители и сдружения на потребители. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, от двама вносители и от 13 потребители.
(11)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Бяха направени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители износители в КНР
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. и Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), и
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
б)
производители от Съюза
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Словакия
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Белгия
-
Owens Corning France, Chambéry, Франция
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Нидерландия
в)
потребители от Съюза
-
Sabic Europe BV, Sittard, Нидерландия и Genk, Белгия
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Нидерландия
г)
производител в държавата аналог
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Турция.
3. Представителна извадка
(12)
Комисията, в съответствие с член 17 от основния регламент, изготви представителна извадка от осемте китайски производители износители или групи от производители износители, които са заявили себе си, на базата на най-големия представителен обем износ, разследването на който би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състои от три (групи от свързани) дружества, представляващи над 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за ЕС. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни, които не повдигнаха възражения
(13)
Що се отнася до производителите от Съюза, седем производители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от тези оказали съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от тримата най-големи по отношение на продажбите и производството (групи от) производители от Съюза, които представляват 64 % от продажбите на всички съдействащи производители от Съюза.
4. Разследван период
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, представлява нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежди от нишки от стъклено влакно и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем се класира в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 10, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(16)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(17)
Съществуват четири базови типа продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, които са обхванати от настоящата процедура - нарязани влакна, ровинги, матове (различни от стъклената вата) и прежди. При разследването се установи, че почти всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове. Въпреки това беше установено, че снопчетата нямат същите основни химични, физични и технически характеристики, тъй като не са стъклени влакна с непрекъсната нишка, а прекъснати влакна с неравномерна дължина. Разследването показа също, че някои много специфични видове ровинги и някои много специфични видове прежди, които понастоящем са обхванати съответно от кодове по КН 7019 12 00 и 7019 19 10, следва да бъдат изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(18)
Няколко потребители на прежди надолу по веригата заявиха, че последните следва да бъдат изключени напълно от обхвата на продукта, предмет на процедурата, като се има предвид почти несъществуващата производствена база в Съюза, както и липсата на заменяемост между преждите и другите видове на продукта.
(19)
При разследването обаче се установи, че съществува най-малко един вид заменяемост на търсенето в една посока (т.е. преждата може да бъде използвана в редица приложения вместо други видове, макар че, като се има предвид относително високата цена на преждите, това не винаги би било икономически оправдана възможност) и че ограничената производствена база за определен вид на продукта не може сама по себе си да бъде причина за изключване на този вид от обхвата на продукта, при условие че той има същите основни физични, химични и технически характеристики и приложения като другите видове. Предвид това, че преждите от стъклено влакно с непрекъсната нишка имат еднакви основни характеристики като другите продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на преждата от определението на продукта. Отбелязва се обаче, че на допълнителната оценка на това твърдение ще бъде отделено специално внимание.
2. Сходен продукт
(20)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно като държава аналог, както и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване и тримата включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group и
-
New Changhai Group.
(24)
Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, относно всички гореупоменати включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима, в помещенията на въпросните дружества.
(25)
При разследването се установи, че двама включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(26)
По-специално един производител износител/група от производители износители не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. По-голямата част от директорите от неговия(нейния) съвет на директорите са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Вследствие на това държавата би могла успешно да възпрепятства вземането на всяко решение. Така че става ясно, че държавата играе основна роля в процеса на вземане на решения от страна на дружеството. Освен това дружеството не бе в състояние да докаже, че има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит и е в съответствие с Международните счетоводни стандарти, тъй като облагаемият доход на дружеството не бе посочен правилно във финансовите отчети.
(27)
Другият включен в представителната извадка производител износител/група от производители износители също не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. Двама търговци от групата представляват държавни предприятия. Държавата може също така да оказва значително влияние при процеса на вземане на решения от страна на един производител износител от групата, поради имплицитното право на налагане на вето чрез директора, представляващ държавното дружество майка. Този производител на свой ред е дружество майка и основен акционер на двама други производители износители в групата и по този начин държавата също може значително да се намесва в техния процес на вземане на решения. Освен това трима производители износители от групата не можаха да докажат, че изпълняват критерий 2, тъй като двама от тях не бяха посочили във финансовите отчети ползваното от тях преференциално данъчно третиране, а одитът на третия изглежда, че не е бил независим. В допълнение пет дружества от групата не успяха да покрият критерий 3 (основно поради несъответстващите на пазарните условия цени, свързани с правата за ползване на земята).
(28)
Един включен в представителната извадка производител износител, състоящ се от група от две свързани дружества, доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) и може да му се предостави ТДПИ.
(29)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и от двамата включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, по отношение на които бе предложено да не се предоставя ТДПИ. Нито един от получените коментари обаче не бе от вид, който да промени заключенията по отношение на тях.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
-
в случая на предприятия, притежавани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
по-голямата част от акциите принадлежи на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(31)
Горепосочените две включени в представителната извадка дружества/групи от дружества, на които бе отказано ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ.
(32)
Въз основа на наличната информация бе установено, че двете засегнати дружества/групи от дружества не са успели да докажат, че отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент. По-специално беше установено, че дружествата не отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който по-голямата част от акциите принадлежат на частни лица или дружеството трябва да е достатъчно независимо от държавна намеса, понеже, както се пояснява в съображения 26 и 27, за всички дружества беше установено, че в крайна сметка в по-голямата си част те са собственост на държавата или са контролирани от нея. Както е посочено по-горе, бе установено също, че тези две (групи от) дружества не са успели да докажат, че отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква д), по-специално че при процеса на вземане на решения няма значителна държавна намеса, която да позволи заобикаляне на мерките, ако на дружествата се определят различни митнически ставки. Следователно техните заявления за ИТ трябваше да бъдат отхвърлени.
(33)
Поради това бе направено заключението, че на никой от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е отказано ТДПИ, не следва да се предоставя ИТ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който(която) е предоставено ТДПИ
(34)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за този производител износител дали общият обем на продажбите му на вътрешния пазар на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на неговите експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са представителни.
(35)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(36)
За всеки вид изделие, продавано от производителя износител на неговия вътрешен пазар, за което се установи, че е сравнимо с вида на продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, продавани за износ за Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукт, продаван за износ за Съюза. Разследването установи, че за всички видове на продукта, с изключение на четири от тях, продажбите на вътрешния пазар са представителни.
(37)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи делът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(38)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(39)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар за въпросния вид.
(40)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайните търговски условия.
(41)
Разследването установи, че рентабилните продажби на всички сравними видове на продукта освен един бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар бяха използвани за изчисление на средната цена на нормалната стойност. За един вид на продукта бяха използвани само рентабилните продажби. За продажбите на четирите вида на продукта, който не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва като нормална стойност представителните цени на вътрешния пазар на много сходни видове, които бяха надлежно коригирани.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) държава аналог
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе възможно да се предостави ТДПИ, беше установена въз основа на цените или на изградената стойност в държава аналог.
(43)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(44)
Две заинтересовани страни се отзоваха и заявиха, че Турция не би била подходяща държава аналог, без обаче да обосноват допълнително твърдението си. Друга заинтересована страна представи мнението си за избора на държава аналог и предложи да се използва Индия, тъй като степента на развитие на Индия е сравнима с тази на КНР, би могло да се направи сравнение между пазарите, доколкото и на двата пазара приложенията, свързани с вятърната енергия, имат голямо значение и се произвеждат сравними видове на продукта по подобен начин. Освен това индийският пазар бе описан като отворен пазар със значителен внос. И на последно място, беше отбелязано, че достъпът до суровини в двете държави е сравним.
(45)
Комисията потърси съдействие от производители на сходния продукт в Турция, Канада, САЩ, Република Корея и Индия. Въпреки това само един турски производител изрази готовност за съдействие и представи отговори на въпросника.
(46)
Признава се, че Турция е представителна държава аналог по отношение на обема на продажбите на вътрешния пазар. Въпреки това нормалната стойност за един вид на сходния продукт, който не се произвежда в Турция, трябваше да бъде изградена. Отбелязва се също, че продължаващото антидъмпингово разследване в Турция по отношение на вноса на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка указва възможно спадане на цените на вътрешния турски пазар. Въпреки това като се има предвид, че Турция бе единствената държава, която се съгласи да съдейства в настоящото разследване, се прави временното заключение, че Турция следва да бъде използвана като държава аналог.
б) определяне на нормалната стойност
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше установена на основата на проверената информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с изложената по-долу обща методология за групата от дружества, на които е предоставено ТДПИ. Когато всички видове на продукта, присъстващи на вътрешния пазар на държавата аналог, са били продавани на загуба, или когато не са били продавани сходни видове, нормалната стойност беше изградена в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
4. Експортна цена
(48)
В по-голямата част от случаите разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(49)
В редките случаи на експортни продажби на един производител износител към свързаните с него дружества в Съюза бе установено, че те са били за собствено потребление и следователно не бяха използвани при временното изчисляване на дъмпинга.
5. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Бе направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, нивото на търговия (за разликите в каналите за дистрибуция), разходите за гаранции и по кредити, както и за банковите такси.
6. Дъмпингови маржове
(51)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(52)
Бе установен индивидуален дъмпингов марж за съдействащата група от производители износители, на която бе предоставено ТДПИ, на основата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(53)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност за включените в представителната извадка три дружества/група от дружества.
(54)
Предвид високото равнище на съдействие в разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 100 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (групи от) дружества.
(55)
На тази основа временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Други дружества
43,6 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 11 производители в Съюза. Седем от тези 11 производители оказаха съдействие при разследването. Всички тези седем производители бяха членове на жалбоподателя и беше установено, че те съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. От останалите четирима производители от Съюза един също беше жалбоподател, двама активно подкрепяха жалбата, докато четвъртият нито я подкрепяше, нито беше против нея. Поради това тези 11 производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(57)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, бе подбрана представителна извадка от трима производители, съставляващи около 64 % от общото производство на Съюза. Тъй като двама от тези производители бяха групи от свързани дружества с няколко производствени единици в Съюза, представителната извадка бе съставена от общо девет отделни дружества.
(58)
Някои заинтересовани страни заявиха, че включените в представителната извадка производители от Съюза не следва да бъдат считани за промишленост на Съюза, тъй като и тримата са свързани с китайски производители, произвеждащи разглеждания продукт. Разследването потвърди, че действително двама от тримата включени в представителната извадка производители от Съюза са свързани с китайски производствени дружества. Бе установено обаче, че въпреки наличието на тази връзка, нищо в поведението на двамата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе такова, че да направи констатациите от разследването ненадеждни. Обемите, които тези производители от Съюза са внасяли от свързаните с тях дружества в КНР, са ограничени (по-малко от 4 % от вноса от КНР). В допълнение този внос може да се счита за незначителен в сравнение с общото производство на засегнатите производители от Съюза, които по никакъв начин не следва да се разглеждат като вносители, тъй като те очевидно са действителни производители на стъклени влакна. И на последно място, свързаните със засегнатите производители от Съюза показатели за вреда не бяха повлияни от този ограничен внос. Предвид гореизложеното Комисията счете, че няма основания за изключване на който и да е от включените в представителната извадка производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(59)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и получените от Евростат данни за обемите на вноса за пазара на Съюза.
(60)
Потреблението на Съюза е спаднало значително с 24 % в периода между 2006 г. и РП. Въпреки това то е отбелязало леко увеличение през 2007 г. и първата половина на 2008 г.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Индекс
100
106
105
76
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза е отбелязал значително увеличение през разглеждания период. Общо вносът от КНР през разглеждания период е нараснал с повече от 50 %. По-специално в периода 2006-2008 г. вносът от КНР се увеличил повече от два пъти. Той е намалял през РП в сравнение с 2008 г., но процентът на това намаление (25 %) е бил по-нисък от спада на потреблението (28 %).
Таблица 2
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
77 283
122 190
155 875
116 413
Индекс
100
158
202
151
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличавал постоянно през разглеждания период. Пазарният дял на китайския внос през РП е бил 15,6 %, което е почти два пъти повече от неговия пазарен дял през 2006 г.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Индекс
100
149
191
198
3.3. Цени
a) динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу е показана средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница без платено мито според предоставената от Евростат информация. Средната цена на вноса от КНР е останала в значителна степен стабилна по време на разглеждания период. Това може да се наблюдава въпреки значителното увеличение в световен мащаб на цените на суровините, използвани за производството на стъклени влакна с непрекъсната нишка през разглеждания период (както е показано и в таблица 18).
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
930
936
970
943
Индекс
100
101
104
101
б) подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по видове между продажните цени на китайските производители износители и продажните цени в рамките на Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза. За тази цел бяха сравнени цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти с тези на включените в представителната извадка производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от КНР е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, като изразено в процент от последните те варират от 23 % до 39 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за цялата промишленост на Съюза по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка производители - по отношение на всички останали показатели.
4.2. Производство
(67)
Обемите на производството на Съюза са останали относително стабилни в периода 2006-2008 г., но през РП са отбелязали рязък спад:
Таблица 5
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
495 942
508 837
502 729
312 824
Индекс
100
103
101
63
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е развивал, както следва:
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
575 900
573 600
585 350
510 700
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(69)
През РП производственият капацитет е намалял. Поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР, действително няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет. Независимо от това намаление на производствения капацитет степента на използване на капацитета е спаднала от 86 % до 61 %, т.е. с 29 %.
4.4. Складови наличности
(70)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са намалели през 2007 г., когато потреблението е достигнало върхови стойности, но след това значително са се увеличили през 2008 г. поради внезапното спадане на търсенето през четвъртото тримесечие на посочената година. През РП складовите наличности са достигнали отново по-нормални равнища.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
88 968
73 018
123 910
82 160
Индекс
100
82
139
92
4.5. Обеми на продажбите (за цялата промишленост на Съюза)
(71)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС, включително на продажбите за собствено потребление, се е развивал, както следва:
Таблица 8
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
737 818
743 784
706 746
520 064
Индекс
100
101
96
70
(72)
Обемите на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло са намалели с 30 %. През 2007 г. докато потреблението на Съюза е нараснало с 6 % (както е показано в таблица 1 по-горе), обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е увеличил само с 1 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Впоследствие през 2008 г. и през РП обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително.
4.6. Пазарен дял (за цялата промишленост на Съюза)
(73)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през 2007 г. и 2008 г., след което през РП е отбелязано слабо възстановяване. Въпреки това като цяло промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период, както е показано в таблица 3 по-горе, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил почти двойно през разглеждания период.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Индекс
100
95
91
93
4.7. Продажни цени
(74)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи продажните си цени за несвързани клиенти през разглеждания период. Напротив, средните продажни цени са намалели с 2 %, което е най-впечатляващото в условията на увеличаващи се цени на суровините. Всъщност промишлеността на Съюза не е имала възможност да отрази в продажните цени увеличението на разходите за суровини поради натиска за намаляване на ценовите равнища на пазара на Съюза, упражняван от дъмпинговия внос от КНР.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
(EUR/тон)
1 179
1 166
1 192
1 159
Индекс
100
99
101
98
4.8. Заетост
(75)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза е рационализирала производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи и неутрализиране на увеличаването на разходите за суровини. Действително броят на заетите лица е намалял с 20 процентни пункта за целия период, с намаление от 15 процентни пункта, концентрирано в периода между 2007 г. и РП.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 114
3 890
3 705
3 302
Индекс
100
95
90
80
4.9. Производителност
(76)
В резултат на усилията на промишлеността на Съюза, описани в предходното съображение, производителността на работната сила на производителите от Съюза е нараснала значително през 2007 г. и 2008 г. Тази положителна тенденция е променила своята посока през РП, като в резултат е довела до обща загуба на производителност от 21 % през разглеждания период. Този обрат в производителността се е дължал отчасти на срива на търсенето и отчасти на дъмпинговия внос от КНР, които сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза, а това е довело до значителен спад на производството и оттам до увеличаване на заетостта на единица произведени стъклени влакна.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тона/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
4.10. Заплати
(77)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да осъществи контрол над динамиката на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни заплати леко са нараснали през 2007 г. и 2008 г., но са намалели през РП. За целия период разходите за труд за единица продукция са намалели с 3 %. Това намаление щеше да е по-ясно изразено, ако сумите на обезщетенията за прекратяване на трудовите договори бяха изключени от посочената по-горе тенденция.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите
(78)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. При установяването на рентабилността на производителите от Съюза проверените цифри бяха коригирани, така че настоящият анализ да не бъде повлиян от извънредни, специфични за дружествата аспекти, които оказват несъразмерно отражение върху данните за печалбата на тези дружества през даден период. В резултат на тези корекции рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите на включените в представителната извадка производители, свързани с продажбите на сходния продукт в Съюза, са се развивали както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвращаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като % от оборота)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Както се вижда от таблицата по-горе, промишлеността на Съюза е могла да постигне ограничени равнища на печалба през по-голямата част от разглеждания период, до известна степен с изключение на 2007 г., когато средният процент на рентабилност е достигнал 4,7 %. През РП печалбите са се заменили от огромна загуба, като средният процент на загуба на промишлеността на Съюза е достигнал 15 %.
(80)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, изглежда, че този показател следва тенденциите по отношение на рентабилността. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите е останала по-скоро ограничена през целия разглеждан период с изключение на 2007 г. И накрая, през РП средната възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза е спаднала до - 16,8 %.
(81)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е било в сила въпреки увеличеното потребление през периода 2006-2008 г., както е описано в съображение 60 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 75 и 76 по-горе. През разглеждания период значително увеличаващите се обеми на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР са оказали отражение върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и в резултат са довели до сериозна ерозия на цената. Тези фактори са оказали въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Това най-добре се вижда от драстичната загуба в размер на 15 % през РП.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(82)
Нетният паричен поток от оперативните дейности се е развивал, както следва:
Таблица 15
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(83)
Горната таблица потвърждава крехкото финансово състояние на промишлеността на Съюза през периода 2006-2008 г. и произтичащото от него драстично влошаване през РП.
4.13. Инвестиции
(84)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители са се развивали, както следва:
Таблица 16
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
(85)
През 2006 г. и 2008 г. - годините с върхови резултати - равнището на инвестициите е било относително високо поради възстановяването на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8-13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи.
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(86)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, както е посочено по-горе в съображение 55, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(87)
Въпреки сериозните усилия, предприети от промишлеността на Съюза за увеличаване на нейната конкурентоспособност, повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са имали отрицателна динамика през разглеждания период. Това се вижда особено добре, ако се анализират показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, по-специално възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, като всички те са отбелязали драстични промени. Освен това показателите относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обемите на продажбите и пазарния дял също потвърдиха явната тенденция към влошаване.
(88)
Същевременно вносът на стъклени влакна от КНР е довел до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 39 % през РП и промишлеността на Съюза е загубила 5 процентни пункта пазарен дял за по-малко от четири години.
(89)
Предвид гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, която позволява тя да бъде определена като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(91)
В периода между 2006 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 51 %, което е довело до увеличение на пазарния дял в Съюза с 98 %, от 7,9 % на 15,6 %.
(92)
Увеличението на дъмпинговия внос от КНР на разглеждания продукт през разглеждания период е съвпаднало с тенденция към понижаване на повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял и нейните продажни цени са намалели с 2 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените е възпрепятствало промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което като резултат е довело до ниски, а по време на РП - до отрицателни равнища на рентабилност.
(93)
Следва също да се отбележи, че пазарният дял на дъмпинговият внос от КНР е продължил да се увеличава дори и по време на РП. С други думи, както е посочено в съображение 62 по-горе, обемът на дъмпинговия внос от КНР е намалявал с по-бавно темпо от потреблението на Съюза.
(94)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Един от изтъкнатите в това отношение аргументи бе, че разликата между китайските продажни цени и продажните цени на Съюза е била сравнително постоянна през целия разглеждан период, като същевременно рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязвала колебания. В това отношение трябва да се има предвид, че не само равнището на цените, но също така и обемът на дъмпинговия внос на вече ниски цени е оказал силен натиск върху продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това дори да е възможно и други фактори също да са изиграли роля за влошеното състояние на промишлеността на Съюза, като по този начин са засегнали в определена степен и динамиката на рентабилността на промишлеността на Съюза, това по никакъв начин не може да смекчи въздействието на дъмпинговия внос от КНР, който постоянно е подбивал цените на Съюза, особено предвид факта, че неговото равнище е останало относително стабилно, независимо от промените на пазара, като например нарастването и спадането на потреблението или динамиката на цените на суровините.
(95)
Подобен аргумент бе изтъкнат във връзка с твърденията за липса на връзка между данните за рентабилността на промишлеността на Съюза и динамиката на нейния пазарен дял. Например действително равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза временно са се подобрили от 2006 г. до 2007 г. въпреки намаляването на нейния пазарен дял. Това отчасти се е дължало на по-благоприятните условия на пазара на Съюза през 2007 г. (вж. увеличението от 6 % на потреблението на Съюза, посочено в съображение 60 по-горе). По-важно е обаче, че през 2006 г. и 2007 г. промишлеността на Съюза се е насочила към рационализиране на производството си чрез намаляване на производствените разходи, което също е оказало влияние върху нейните равнища на рентабилност. Като друг пример може да се отбележи, че в периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза леко се е увеличил, докато нейният процент на рентабилност е спаднал значително с 15 %. Въпреки това през същия период дъмпинговият внос от КНР също е увеличил своя пазарен дял, като е продължил значително да подбива продажните цени в Съюза. Това е довело до огромната загуба, претърпяна от промишлеността на Съюза. Действително и двата посочени по-горе случая показват, че един или два отделни показателя не могат да бъдат взети предвид отделно от останалите при измерване на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от КНР, който е влизал на пазара на Съюза в големи и постоянно увеличаващи се обеми и който значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, е оказал значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(97)
През разглеждания период вносът от други трети държави е бил ограничен. Общият пазарен дял на вноса от държави, различни от КНР, е намалял с 2 процентни пункта, от 17 % на 15 %. Норвегия, която представлява вторият най-голям източник на внос, е имала пазарен дял от 3,3 % през РП. През РП Турция е имала пазарен дял от 2,5 %, а САЩ - четвъртият най-голям източник на внос - е имал пазарен дял под 2 % през същия период.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 990
28 834
35 410
24 993
Пазарен дял (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Средна цена (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 981
25 035
20 658
18 874
Пазарен дял (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Средна цена (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
САЩ
Обеми (в тонове)
22 921
24 246
20 447
13 569
Пазарен дял (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Средна цена (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 200
12 601
Пазарен дял (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Средна цена (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
19 318
18 150
14 655
11 285
Пазарен дял (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Средна цена (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Индия
Обеми (в тонове)
4 365
11 231
3 757
5 361
Пазарен дял (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Република Корея
Обеми (в тонове)
7 959
5 974
13 934
5 116
Пазарен дял (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Япония
Обеми (в тонове)
21 671
10 727
11 174
4 609
Пазарен дял (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Средна цена (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Мексико
Обеми (в тонове)
4 894
9 713
7 226
3 689
Пазарен дял (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Средна цена (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Канада
Обеми (в тонове)
4 136
3 309
2 196
2 244
Пазарен дял (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Средна цена (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Други държави
Обеми (в тонове)
8 954
14 848
8 519
9 227
Пазарен дял (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Средна цена (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Таблицата по-горе, която се основава на данни от Евростат, показва също, че средните равнища на цените на границата на Съюза на другия внос по принцип са много по-високи от цените на вноса от КНР, както е обобщено в съображение 63 по-горе. При сравнение на тези съобщени от Евростат цени с продажните цени на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 75 по-горе, изглежда, че вносът от Турция подбива цените на промишлеността на Съюза през РП. Въпреки това вносът от Турция през РП е представлявал пазарен дял от само 2,5 %, тоест по-малко от неговия пазарен дял през 2006 г. Освен това цените на този внос постоянно са били доста над равнищата на цените на вноса от КНР, като са превишавали последните с 14 % до 23 %. Вносът от Малайзия, Тайван и Република Корея изглежда, че също е под цените на промишлеността на Съюза, обаче пазарните дялове на този внос са ограничени и също така намаляват. Следователно вносът от Турция, Малайзия, Тайван и Република Корея или всеки друг внос от трета държава не се счита като оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това може основателно да бъде направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Някои страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето.
(100)
Действително в периода между 2008 г. и РП бе наблюдаван значителен спад на потреблението на Съюза, както е отбелязано в съображение 60 по-горе. Това намаление бе в размер на 28 % и се признава, че е причинено от икономическата криза, която засегна Съюза през този период. По-голямата част от секторите, използващи продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването (автомобилната промишленост, вятърната енергия, строителството и др.) са били сериозно засегнати от кризата, като в резултат от това се наблюдава спад на търсенето на стъклени влакна в началото на веригата.
(101)
При все това отрицателното въздействие на икономическия спад и свиването на търсенето са били засилени от нарасналия дъмпингов внос от КНР, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза. Дори и ако по тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата през РП, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през целия разглеждан период. Дори и в положение на намаляващи продажби промишлеността на Съюза би могла да бъде в състояние да поддържа приемливо равнище на обемите и цените, като по този начин ограничи отрицателното въздействие от спада на потреблението. Това обаче би било възможно само при липсата на нелоялната конкуренция на дъмпинговия внос на ниски цени на пазара. Освен това въздействието на китайския дъмпингов внос, който значително е подбивал продажните цени на Съюза през РП, може да се разглежда дори като причиняващо по-голяма вреда в период на икономическа криза.
(102)
Предвид изложените по-горе обстоятелства икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Динамика на обемите на китайския внос и финансово състояние на промишлеността на Съюза
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и финансовото състояние на промишлеността на Съюза, тъй като последната е постигнала най-високите си равнища на рентабилност през годините, когато вносът от КНР на разглеждания продукт е бил в най-големи обеми, и е отбелязала най-лоши резултати, когато вносът от КНР е спаднал до най-ниското си равнище през разглеждания период.
(104)
В това отношение на първо място се отбелязва, че развитието на потреблението, и по-специално икономическият спад през РП определено е оказал въздействие върху обемите на вноса от КНР и върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза, предвид глобалния характер на кризата.
(105)
Въпреки това, както вече беше посочено по-горе, дъмпинговият внос от КНР значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза през РП, тоест по време на икономическия спад. Към това се е добавил и фактът, че производителите износители от КНР са успели да увеличат с още малко пазарния си дял, дори в периода на икономически спад, докато промишлеността на Съюза е отбелязала значителни загуби в резултат на невъзможността си да продава на по-рентабилни цени.
(106)
Действително може да се счита, че горепосоченото подбиване на цените заедно с увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР е причинило дори още по-голяма вреда за промишлеността на Съюза, отколкото в случай на период без непостоянно потребление, предизвикано от икономически спад.
(107)
Предвид гореизложеното по никакъв начин не може да се заключи, че сравнението единствено на тенденциите в обемите на дъмпинговия внос от КНР и на финансовите резултати на промишлеността на Съюза би могло да се тълкува като фактор, нарушаващ причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Спад на експортните продажби и/или продажби за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(108)
Някои заинтересовани страни заявиха, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е причинено по-скоро от спада на експортните продажби или от спада на производството за собствено потребление, а не от спада на продажбите ѝ в рамките на Съюза. В това отношение на първо място следва да се припомни, че с изключение на обемите на продажбите, всички показатели за вредата, включително рентабилността, са оценени въз основа на продажбите на пазара на Съюза към несвързани страни. С други думи, от това изчисление са изключени експортните продажби и продажбите за собствено потребление. На второ място, вярно е, че обемите на експортните продажби са намалели с малко по-бързо темпо, отколкото продажбите на Съюза, но това не е така по отношение на производството за собствено потребление, което през целия разглеждан период е представлявало между 22,4 % и 24,4 % от общите продажби на Съюза. Освен това предвид обема на експортните продажби в сравнение с продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза (които се колебаят между 10 % и 14 % през целия разглеждан период), те не могат да бъдат счетени за толкова значителни, че да поставят под въпрос причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и въздействието върху промишлеността на Съюза. Следователно този аргумент се отхвърля.
3.5. Увеличение на капацитета на промишлеността на Съюза и увеличение на производствените разходи
(109)
Една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза се е дължало на погрешно решение за увеличаване на капацитета. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че от няколко години пазарът на стъклени влакна е разрастващ се пазар и че решението за увеличаване на капацитета на някои промишлени инсталации не може да се счита за неразумно стопанско планиране в условията на нарастващо потребление. Освен това се отбелязва, че като цяло през разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза всъщност е намалял (вж. съображение 68 по-горе).
(110)
Във всички случаи трябва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е успяла да намали разходите за единица от основните суровини, въпреки увеличението на себестойността на суровините през разглеждания период:
Таблица 18
Разходи за суровини и разходи за единица произведена продукция от стъклени влакна
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена/тон суровина (3)
100
106
104
102
Разходи за суровина/тон стъклени влакна (3)
100
99
97
94
(111)
Показаната по-горе динамика на разходите за суровина за единица произведена продукция от стъклени влакна се е дължала на инвестициите, целящи повишаване на ефективността и конкурентоспособността. Действително през разглеждания период промишлеността на Съюза е приложила няколко мерки за повишаване и рационализиране на производствените процеси и разходите за вложени материали и труд.
(112)
Що се отнася до разходите за труд, както вече бе посочено в съображения 75-77 по-горе, промишлеността на Съюза е намалила броя на заетите лица с 20 % през разглеждания период, докато средните заплати са намалели, дори и без да се изключва влиянието на значителните обезщетения за прекратяване на трудовите договори.
(113)
Следователно поради гореизложените причини аргументът, според който влошеното състояние на промишлеността на Съюза всъщност е предизвикано от увеличените производствени разходи, вероятно поради неефективност или високи разходи за труд, се отхвърля.
3.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и самопричинена вреда от свързаните китайски производители
(114)
Бе заявено, че вредата е причинена от мащаба на производството и съвременните технологии, прилагани от китайските износители, а не от дъмпинга на продукта, предмет на разследването. Всъщност като цяло може да се установи, че производителите от Съюза също имат широкомащабно производство, както и че използват съвременни производствени процеси.
(115)
Една от заинтересованите страни заяви, че е възможно промишлеността на Съюза всъщност да си е самопричинила вреда чрез вноса от свързаните с нея китайски производители. В този контекст трябва да се отбележи, че както е посочено в съображение 58 по-горе, обемът на този внос е бил много ограничен както по отношение на производството на промишлеността на Съюза, така и по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(116)
Поради тази причина нито липсата на конкурентоспособност, нито вносът от свързаните китайски производители могат да бъдат считани за фактор, който нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и установената вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(117)
В заключение горният анализ доказва, че вносът на стъклени влакна от КНР е нараснал значително в количествено отношение през разглеждания период, като е предизвиквал постепенното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Освен това тези увеличени количества, които са влизали на пазара на Съюза на дъмпингови цени, силно са подбили цените на промишлеността на Съюза, като по този начин не са позволили на промишлеността на Съюза да прехвърли върху своите клиенти увеличението на разходите за суровини. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск с повишаване на ефективността, това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е намалила равнището на търсене.
(118)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение бе установено, че вносът от трети държави, въздействието на икономическата криза, динамиката на другите продажби от промишлеността на Съюза и другите фактори, включително посочените в съображения 97-116 по-горе, не изглежда да са такива, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(119)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(120)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи дали въпреки заключенията относно дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интереса на Съюза. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на възможните мерки по отношение на всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
(121)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. Общо бяха изпратени 60 въпросника. В крайна сметка двама вносители и 13 потребители отговориха на въпросника в рамките на определения срок. В допълнение няколко вносители и потребители се отзоваха по време на процедурата, като изпратиха писма, изразяващи възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(122)
Както е посочено в съображение 56, сходният продукт е бил произвеждан от 11 производители в Съюза. Осемте жалбоподатели представляваха над 90 % от производството на Съюза; други двама подкрепиха жалбата, докато 11-ото дружество нито я подкрепи, нито бе против нея.
(123)
Трите включени в представителната извадка дружества, които представляваха около 60 % от общото производство на Съюза, са осигурявали заетост на около 3 300 души, пряко участващи в производствените, продажбените и административните дейности, свързани със сходния продукт. Припомня се, че показателите за вредата показаха наличието на обща отрицателна тенденция, като по-специално сериозно бяха засегнати показателите за вреда, свързани с пазарния дял и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток. По-специално през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала от едно вече много ниско равнище от 0,3 % до - 15,0 %, докато нейният пазарен дял е намалял с 5,6 процентни пункта.
(124)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква, че намалението на цените и загубата на пазарен дял ще спрат и че продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на промишлеността на Съюза ще се подобри значително.
(125)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност влошаването на състоянието на пазара на промишлеността на Съюза и на финансовото състояние да продължи. При такъв сценарий се очаква промишлеността на Съюза да продължи да губи пазарен дял и да не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. Вероятните последици ще бъдат допълнително намаляване на производството и инвестициите и затваряне на още производствени инсталации в Съюза, което ще доведе до масови съкращения на работни места.
(126)
Съответно се прави временно заключение, че е ясно, че налагането на антидъмпингови мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(127)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе приложена представителна извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Само една малка част от оборота на тези двама вносители (съответно 7 % и 25 %) е получена в резултат на дейностите им по отношение на разглеждания продукт от КНР. И двамата възразиха срещу евентуалното налагане на антидъмпингови мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(128)
Декларираният от тези двама вносители внос обаче е представлявал много малка част от целия внос от КНР през РП (по-малко от 1 %). Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това се прави временното заключение, че налагането на временни мерки няма да окаже отрицателно въздействие в значителна степен върху интересите на вносителите от ЕС.
3. Интерес на потребителите
(129)
Нишките от стъклени влакна, които са предмет на настоящата процедура, се употребяват в голям брой приложения. Съдействие бе оказано от следните групи потребители: тъкачи (както на високоспециализирани тъкани, така и на по-обикновени тъкани, например за използване в турбини за вятърна енергия, за приложения в областта на морското дело, транспорта, космическата област и инфраструктурата); производители на обшивки; производители на съединения, използвани между другото в автомобилната промишленост; производители на съставни полуготови продукти или крайни продукти.
(130)
Обемът на разглеждания продукт от КНР, закупуван от съдействащите потребители, е представлявал около 20 % от вноса на стъклени влакна от КНР през РП. От информацията, предоставена чрез отговорите на въпросника, освен това изглежда, че потребителският отрасъл на промишлеността на Съюза осигурява работа на значителен брой хора. Въпреки че в това отношение на този етап не са предоставени изчерпателни и обосновани данни, въз основа на информацията, съдържаща се в тези отговори на въпросника, броят на работещите в промишлеността надолу по веригата в ЕС може временно да се определи на 50 000-75 000 души. На същата основа заетостта в подразделенията на дружествата, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, може да се определи на около 27 000 души.
(131)
Повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че купуват стъклени влакна както от китайски, така и от други източници, включително от европейски производители. Само една малка част от тях са купували стъклени влакна изключително от КНР. В този сектор има не само голямо разнообразие на дейностите на промишлеността надолу по веригата, но и размерът на тези дружества също може да се различава в значителна степен, като някои от тях са част от действащи на международно равнище големи групи от дружества, докато други са напълно независими.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на потребителите
(132)
Въз основа на отговорите на въпросника използващият стъклени влакна потребителски отрасъл на промишлеността изглежда, че е в сравнително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че са получавали печалба от производството и продажбите на своите продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването през целия разглеждан период, включително през РП. Няколко потребители обаче съобщиха, че имат загуба от тази дейност през РП, но печалбата на редица други е била в границите от 5 % до 10 %.
(133)
Разходите за закупуване на стъклени влакна представляват като цяло значителна част от производствените разходи за продуктите на потребителския отрасъл на промишлеността. Съгласно съобщените данни тази част може да бъде от 10 % до над 50 % в зависимост от произвеждания продукт. Поради това за някои потребители увеличаването на разходите за закупуване на китайски стъклени влакна може да окаже значително отражение върху разходите.
(134)
Въз основа на информацията, съдържаща се в отговорите на въпросника от съдействащите потребители, възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху печалбата може да се оцени средно на около 1 % от оборота на тези подразделения на дружествата потребители, които използват стъклени влакна, но на по-малко от 0,5 % от общия оборот на целите дружества, в който съществуват подразделения, използващи стъклени влакна. С други думи, отражението върху доходността на подразделение, използващо стъклени влакна, и на цялото дружество би било съответно средно около един и по-малко от половин процентен пункт.
(135)
Следва обаче да се отбележи, че при някои дружества потребители посоченото по-горе въздействие би могло да бъде по-голямо, до около 5 % от оборота на дружеството. Предвид равнищата на печалба на някои потребители и дела на стъклените влакна в техните производствени разходи не може да се изключи възможността тяхната рентабилност да бъде засегната от силно повишение на цените на стъклените влакна, освен ако такова повишение на разходите не бъде прехвърлено изцяло или най-малкото в голямата си част върху техните клиенти.
(136)
Като цяло може временно да се заключи, че макар че някои дружества потребители биха могли да бъдат по-силно засегнати от евентуалното въздействие на антидъмпинговите мерки, други потребители вероятно ще бъдат засегнати в по-скоро умерена степен.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(137)
Няколко потребители изтъкнаха, че голяма част от стъклените влакна, необходими на потребителския отрасъл на промишлеността, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на антидъмпингови мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано от технологична гледна точка начинание.
(138)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на продукта, предмет на разследването, могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко потребители, към настоящия момент изглежда, че в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Следва също да се припомни, че предназначението на антидъмпинговите мерки не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(139)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки по отношение на китайските стъклени влакна няма вероятност да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на потребителския отрасъл на промишлеността.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига
(140)
Няколко потребители изложиха довода, че не са в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на стъклените влакна върху клиентите, закупуващи техните продукти. Тези потребители отбелязаха, че съществува силна конкуренция на пазарите на техните продукти и че ако увеличат цените, техните клиенти биха могли лесно да сменят доставчика.
(141)
Предвид разнообразието от дружества потребители е трудно да се оцени като цяло възможността за потребителите да прехвърлят потенциалните увеличения на себестойността върху своите клиенти. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника от потребителите, може да се предположи, че дори и даден потребител да не може да прехвърли по-голямата част от увеличението на себестойността на продуктите си, в повечето случаи неговият оборот и рентабилност биха били засегнати само в ограничена степен.
(142)
Що се отнася до конкуренцията, няколко потребители изразиха освен това загриженост, че налагането на антидъмпингови мита би довело до увеличаване на конкуренцията от страна на доставчици извън ЕС на пазара надолу по веригата, тъй като продуктите надолу по производствената верига няма да бъдат предмет на никакви защитни мерки, както и до промяна на вноса от КНР от стъклените влакна към продуктите надолу по производствената верига като съединенията, тъканите и лопатките от композитни материали за вятърни турбини. Всъщност, що се отнася до КНР, бе изложен доводът, че вече е съществувала конкуренция от страна на КНР на много от тези пазари и че би било съвсем логично тя да се увеличи от налагането на мерки по отношение на стъклените влакна. По този начин потребителският отрасъл на промишлеността, както бе заявено, не само ще трябва да плаща по-високи цени за закупуваните от него стъклени влакна, но също така ще трябва да се справя с нарасналата конкуренция. В подобна бизнес среда, както бе заявено, не би било възможно да се прехвърли значителна част от увеличението на цените върху клиентите.
(143)
В това отношение следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антидъмпингови мерки би могло да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на подобни мерки, ако те са обосновани. Европейският потребителски отрасъл на промишлеността в областта на стъклените влакна има същите права като преработвателната промишленост в областта на стъклените влакна и има пълното право да прибегне до търговското право на ЕС и да поиска антидъмпингово разследване относно своите продукти, ако има достатъчно основания и може да представи prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг.
(144)
Поради това посоченият по-горе аргумент относно потенциалното увеличение на конкуренцията от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига не може да оправдае неналагането на антидъмпингови мерки.
3.4. Недостатъчно снабдяване
(145)
Няколко потребители изложиха довода, че след РП вече е имало недостатъчно снабдяване на пазара на Съюза и че налагането на антидъмпингови мерки би влошило положението, тъй като това би довело до намаляване на вноса от КНР, докато този внос е необходим с оглед на голямото и нарастващо търсене.
(146)
Жалбоподателите потвърдиха, че е имало трудности при снабдяването с някои групи от продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, но те са ги счели за временни и предизвикани от недостиг на складови наличности, свързани с възстановяването на пазара след икономическата криза. Те също изложиха довода, че промишлеността на Съюза ще бъде в състояние да посрещне предвидения бъдещ ръст на търсенето от страна на промишлеността на ЕС надолу по веригата, най-вече чрез вкарването в употреба на своя неизползван капацитет, който може лесно да бъде въведен отново в експлоатация, допълнителни технологични подобрения и възстановяване на пещите, в случай че бъдат възстановени добрите равнища на рентабилност.
(147)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на ЕС, а не да се възпрепятства вносът. Следователно въпреки че ценовите равнища в ЕС на разглеждания продукт с произход от КНР най-вероятно ще се увеличат след налагането на антидъмпингови мерки, предлаганите мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР и следователно ще позволят вносът на разглеждания продукт от КНР да присъства постоянно на пазара на Съюза.
(148)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да компенсира всяка потенциална липса на снабдяване с китайски стъклени влакна, следва да се отбележи, че настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза изглежда гарантира, че търсенето на пазара би могло да бъде напълно удовлетворено. Действително дори и общият размер от 116 413 тона на китайския внос на стъклени влакна през РП теоретично би могъл да бъде компенсиран с неизползвания капацитет на промишлеността на Съюза, който се оценява на около 200 000 тона през РП.
(149)
Предвид гореизложеното може временно да се заключи, че въпросът за потенциално недостатъчното снабдяване може да бъде разрешен чрез по-широко използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез друг внос, както и чрез недъмпингов внос на разглеждания продукт от КНР.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(150)
В заключение се очаква, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР ще даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез повишаване на обема на продажбите, на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(151)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания в противовес на налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР. Въпреки това настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(152)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(153)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, се счита, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие своите производствени разходи и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(154)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на нивото на отстраняване на вредата следва да се използва целева печалба от 12 %-15 %. Въпреки това представените досега доказателства не показват убедително, че такова равнище на печалбата е минимално необходимото, за да се гарантира жизнеспособността на стопанската дейност на промишлеността на Съюза в този бизнес сектор. При липсата на убедителни доказателства в подкрепа на високото ниво на целева печалба бе временно прието, че целева печалба от 5 % изглежда подходяща за определяне на нивото на отстраняване на вредата.
(155)
На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Непричиняващата вреда цена беше определена като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(156)
В резултат бяха временно установени следните нива на отстраняване на вредата:
Дружество
Ниво на отстраняване на вредата
New Changhai Group
61,4 %
Други съдействащи дружества
104,2 %
Други дружества
104,2 %
2. Временни мерки
(157)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(158)
Предвид много високото равнище на съдействие на китайските производители износители ставката на временното мито за съдействащите производители износители, на които не е предоставено индивидуално третиране или проучване, и за всички несъдействащи производители износители е едно и също. Въз основа на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Временно мито
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Всички други дружества
43,6 %
(159)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(160)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(161)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(162)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили себе си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (кодове по TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 и 7019310099) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Всички други дружества
43,6
A999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 812/2010,
15. september 2010,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
Komisjon avaldas 17. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 3. novembril 2009 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (European Glass Fiber Producers Association; edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele ja Hiina esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteate kohaselt dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009).
(6)
Kaheksa Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni ja seitse liidu tootjat või tootjate kontserni esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate ja liidu tootjate suurt arvu, otsustati, et kõnealuste tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut (vt põhjendused 12 ja 13).
(7)
Uurimise valimi moodustamise etapis esitasid nõutud teabe algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul ainult kolm sõltumatut importijat. Seetõttu otsustati valimit mitte moodustada ja saata küsimustikud kõikidele importijatele, kes andsid endast teada.
(8)
Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kõik äriühingud (kontsernid) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.
(9)
Komisjon tegi Hiina asjaomastele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitajale ametlikult teatavaks turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.
(10)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, importijatele ning kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele. Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt, kõikidelt valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt, kahelt importijalt ja 13 kasutajalt.
(11)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
Hiina eksportivad tootjad
-
Chongqing Polycomp International Corporation
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ja Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), ja
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
b)
Liidu tootjad
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakkia
-
European Owens Corning Fiberglas, Brussels, Belgia
-
Owens Corning France, Chambéry, Prantsusmaa
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Madalmaad
c)
Liidu kasutajad
-
Sabic Europe BV, Sittard, Madalmaad, ja Genk, Belgia
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Madalmaad
d)
Võrdlusriigi tootja
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Türgi.
3. Väljavõtteline uuring
(12)
Komisjon koostas kaheksa Hiina eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni hulgast kooskõlas algmääruse artikliga 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut (või seotud äriühingute kontserni), kelle Hiinast ELi suunduva ekspordi maht moodustab 70 % koostööd teinud isikute ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega, kes vastuväiteid ei esitanud.
(13)
Seitse liidu tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Lähtudes nende koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, koostas komisjon valimi kolmest liidu tootjast (kontsernist), kelle müük ja toodang olid kõige suuremad ning kelle müük moodustas 64 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist.
4. Uurimisperiood
(14)
Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(15)
Vaatlusalune toode on algatamisteates kirjeldatu kohaselt kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaasfilamentkiust kamm- või kraaslindid ja lõng ning klaasfilamentkiust matid, välja arvatud klaasvillmatid, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(16)
Vaatlusalune toode on toormaterjal, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadakse komposiitmaterjalid (klaaskiududega sarrustatud plastid), mida kasutatakse mitmesugustes tootmisharudes: autotööstuses, elektri-/elektroonikatööstuses, tuuleveskite labade tootmises, ehitustööstuses, mahutite/torude tootmises, tarbekaupade tootmises, lennundus-/sõjandustööstuses jne.
(17)
Käesolev menetlus hõlmab klaasfilamentkiust toodete nelja põhiliiki, s.o tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaaskiust matid (välja arvatud klaasvillmatid) ja lõng. Uurimine näitas, et vaatamata erinevustele välimuses ja võimalikele erinevustele eri tooteliikide kasutusotstarvetes, on peaaegu kõigil eri liiki vaatlusalustel toodetel samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse sisuliselt samaks otstarbeks. Leiti siiski, et kamm- või kraaslindi keemilised, füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ei ole samad, sest need ei ole klaasfilamentkiud, vaid erineva pikkusega staapelkiud. Uurimise käigus ilmnes ka, et teatavat eriliiki heie ja lõng, mis on praegu hõlmatud vastavalt CN koodidega 7019 12 00 ja 7019 19 10, tuleks vaatluse alt välja jätta, kuna nende pinna puhul rakendatakse eritöötlust ja immutamist ning nende põletuskadu on üle 3 %, mistõttu on nende füüsikalised ja keemilised põhiomadused teistsugused.
(18)
Mitu tootmisahela järgmiste etappide lõngakasutajat on väitnud, et lõng tuleks täielikult välja jätta menetletavast tootevalikust, võttes arvesse asjaolu, et liidu toodang on peaaegu olematu, ning seetõttu, et lõng ja muud tooteliigid ei ole vastastiku asendatavad.
(19)
Uurimisest on siiski ilmnenud, et võimalik on vähemalt ühesuunaline asendatavus (s.t lõnga saab teatavate kasutusotstarvete puhul kasutada muude tooteliikide asemel isegi juhul, kui lõnga suhteliselt kõrge hinna tõttu ei ole see alati majanduslikult kõige paremini teostatav) ning seepärast ei saa teatava tooteliigi väike toodang olla põhjus, miks see tooteliik tuleks jätta välja menetletavast tootevalikust, kuni sellel on muude liikidega samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. Arvestades, et klaasfilamentkiust lõngal on teiste klaaskiust toodetega samad põhiomadused ning et nad on teataval määral vastastikku asendatavad, jõuti esialgsele järeldusele, et ei ole põhjust lõnga toote määratlusest välja jätta. Märgitakse siiski, et erilist tähelepanu pööratakse selle väite põhjalikumale hindamisele.
2. Samasugune toode
(20)
Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina ja esialgu võrdlusriigiks määratud Türgi omamaisel turul toodetavatel ja müüdavatel klaasfilamentkiust toodetel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel klaaskiust toodetel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(21)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.
(22)
Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
1.
majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;
2.
raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3.
puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;
4.
pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;
5.
valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.
(23)
Käesolevas uurimises taotlesid kõik kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jushi Group ja;
-
New Changhai Group.
(24)
Eespool nimetatud valimisse kuuluvate eksportivate tootjate või kontsernide puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes.
(25)
Kontrollimisel tehti kindlaks, et kaks valimisse kuuluvat Hiina eksportivat tootjat või kontserni ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks.
(26)
Eelkõige üks eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Enamik äriühingu nõukogu liikmetest oli määranud äriühing, millest suurem osa on riigi omanduses. Sellest tulenevalt on riigil võimalik takistada mis tahes otsuse vastuvõtmist. Seega on selge, et riigil on oluline roll selle äriühingu otsustusprotsessis. Lisaks ei suutnud äriühing tõendada, et tal on selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult ning kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, sest äriühingu maksustatav tulu ei olnud finantsaruannetes korrektselt kajastatud.
(27)
Ka teine eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Kaks kontserni kuuluvat kauplejat on riigiettevõtted. Samuti saab riik oluliselt sekkuda ühe kontserni eksportiva tootja otsustusprotsessi, sest tal on selge vetoõigus riigi omanduses oleva emaettevõtja direktori kaudu. See tootja on omakorda kontserni kahe teise eksportiva tootja emaettevõtja ja peamine aktsionär ning seepärast on riigil ka kõnealusel juhul võimalik nende otsustusprotsessi oluliselt sekkuda. Lisaks sellele ei suutnud kolm kontserni eksportivat tootjat tõendada, et nad täidavad 2. kriteeriumi, kuna neist kahe tootja finantsaruannetes ei olnud märgitud, et nad said maksusoodustust, ning kolmanda tootja raamatupidamisdokumente ei auditeeritud sõltumatult. Lisaks ei täitnud kontserni viis äriühingut 3. kriteeriumi (peamiselt seetõttu, et maakasutusõiguse hinnad ei olnud turuhinnad).
(28)
Üks valimisse kuuluv eksportiv tootja, mis oli kahe seotud äriühinguga kontsern, tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kõikide tingimuste täitmist ja talle sai võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(29)
Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist esitas märkuseid liidu tootmisharu ja kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni, kelle puhul oli tehtud ettepanek turumajanduslikku kohtlemist mitte võimaldada. Ükski märkus ei olnud siiski selline, mille tõttu oleks pidanud tulemusi muutma.
2. Individuaalne kohtlemine
(30)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Viitamise hõlbustamiseks on need kriteeriumid allpool esitatud:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele; Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutavahetuskursside arvestus toimub turukursside alusel; ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(31)
Kaks eespool nimetatud valimisse kuuluvat äriühingut/kontserni, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.
(32)
Kättesaadava teabe alusel leiti, et kumbki äriühingutest/kontsernidest ei suutnud tõendada, et nad täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. Nimelt tehti kindlaks, et äriühingud ei vastanud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tingimusele, mille kohaselt enamik aktsiatest peab kuuluma eraisikutele või äriühing peab olema riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu, kuna (nagu on selgitatud põhjendustes 26 ja 27) leiti, et kõigi äriühingute enamik aktsiaid oli tegelikult riigi omanduses või riigi kontrolli all. Lisaks sellele leiti eespool märgitu kohaselt, et mõlemad kõnealused äriühingud (kontsernid) ei suutnud tõendada, et nad täidavad artikli 9 lõike 5 punktis e sätestatud kriteeriumi, nimelt seda, et nende otsustusprotsess on riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu ning ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui neile äriühingutele määratakse erinevad tollimaksumäärad. Järelikult tuli nende individuaalse kohtlemise taotlused tagasi lükata.
(33)
Seega järeldati, et individuaalset kohtlemist ei tuleks võimaldada mitte ühelegi valimisse kuuluvale eksportivale tootjale/kontsernile, millele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
3. Normaalväärtus
3.1. Normaalväärtuse arvutamine eksportiva tootja/kontserni puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
(34)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõnealuse eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine klaaskiust toodete müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline.
(35)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased.
(36)
Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud klaaskiust toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük ei olnud tüüpiline ainult nelja tooteliigi puhul.
(37)
Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(38)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
(39)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 %, või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi ainult tulutoova omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
(40)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus.
(41)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et ainult ühe võrreldava tooteliigi tulutoov müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati keskmine hind normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise kogumüügi põhjal. Ühe tooteliigi puhul kasutati ainult tulutoovat müüki. Nelja tooteliigi puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väga sarnaste tooteliikide tüüpilisi omamaised hindu, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud.
3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate/kontsernide puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
a) Võrdlusriik
(42)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.
(43)
Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina Türgit ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.
(44)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et Türgi ei oleks sobiv võrdlusriik, kuid ei põhjendanud seda väidet. Üks teine huvitatud isik märkis, et võrdlusriigina tuleks kasutada hoopis Indiat, sest India areng on Hiina omaga võrreldaval tasemel; nende turgusid saaks omavahel võrrelda, sest mõlemal turul on tuuleenergiaseadmed väga olulised, ning kuna võrreldavaid tooteliike toodetaks sarnasel viisil. Lisaks kirjeldati India turgu kui avatud turgu, kus import moodustab olulise osa. Samuti märgiti, et mõlemas riigis oleks võrreldav ka toormaterjali kättesaadavus.
(45)
Komisjon soovis teha koostööd samasuguse toote tootjatega Türgis, Kanadas, USAs, Korea Vabariigis ja Indias. Valmidust koostööks näitas üles siiski ainult üks Türgi tootja, kes vastas küsimustikule.
(46)
Leitakse, et Türgi on omamaise müügimahu poolest representatiivne võrdlusriik. Normaalväärtus tuleb siiski kindlaks määrata ka ühe sellise samasuguse toote liigi puhul, mida Türgis ei toodeta. Lisaks märgitakse, et Türgis käimasolev klaaskiust tooteid käsitlev dumpinguvastane uurimine võib olla märk sellest, et Türgi omamaisel turul hinnad langevad. Võttes siiski arvesse seda, et Türgi oli ainuke käesolevas uurimises koostöövalmidust ülesnäidanud riik, otsustatakse esialgu, et võrdlusriigina tuleks kasutada Türgit.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(47)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal kooskõlas eespool esitatud üldiste meetoditega, mida kohaldatakse kontsernide puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Kui võrdlusriigi omamaisel turul müüdi kõiki tooteliike kahjumiga või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel.
4. Ekspordihind
(48)
Enamikul juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(49)
Leiti, et ühe eksportiva tootja väike ekspordimüük tema liidus asuvatele seotud äriühingutele on ette nähtud oma tarbeks ja seetõttu ei võetud kõnealust müüki esialgse dumpinguarvutuse puhul arvesse.
5. Võrdlus
(50)
Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Korrigeerimine kiideti heaks kaudsete maksude, mereveo, kindlustuse, ekspordiriigi veo, kaubandustaseme (varustuskanalite erinevuste osas), garantiiga seotud kulu, laenukulu ja panga teenustasude puhul.
6. Dumpingumarginaalid
(51)
Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
(52)
Selle koostööd teinud eksportivate tootjate kontserni individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(53)
Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kolme valimisse kuuluva äriühingu/kontserni keskmine.
(54)
Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal Hiinast pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 100 %), määrati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute/kontsernide puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.
(55)
Selle põhjal on ajutine dumpingu tase järgmine:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
New Changhai Group
8,5 %
Teised koostööd teinud äriühingud
43,6 %
Kõik teised äriühingud
43,6 %
D. KAHJU
1. Tootmine liidus ja liidu tootmisharu
(56)
Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Seitse nendest 11 tootjast tegid uurimises koostööd. Kõik need seitse tootjat olid kaebuse esitanud kontserni liikmed ning leiti, et nende arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul üle 90 %. Ülejäänud neljast liidu tootjast üks oli samuti kaebuse esitaja, kaks toetasid kaebust aktiivselt ning neljas märkusi ei esitanud. Seepärast moodustavad kõnealused 11 tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(57)
Nagu on märgitud põhjenduses 13, moodustati valim kolmest tootjast, kelle toodang moodustab ligikaudu 64 % liidu kogutoodangust. Kuna kõnealustest tootjatest kaks olid seotud äriühingute kontsernid, millel oli liidus mitmeid tootmisüksusi, kuulus valimisse kokku üheksa äriühingut.
(58)
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et valimisse kuuluvaid liidu tootjaid ei tuleks käsitada liidu tootmisharuna, sest kõigil kolmel äriühingul oli vaatlusalust toodet tootvaid seotud Hiina tootjaid. Uurimine kinnitas, et kolmest valimisse kuuluvast liidu tootjast kahel oli Hiinas seotud tootjaid. Leiti siiski, et sidemetest olenemata ei käitunud need kaks valimisse kuuluvat liidu tootjat viisil, mis oleks muutnud uurimise tulemused mitteusaldusväärseteks. Kogused, mis kõnealused liidu tootjad oma seotud Hiina äriühingutelt importisid, olid väikesed (alla 4 % Hiinast pärit impordist). Lisaks saab seda importi pidada ebaoluliseks võrreldes selliste asjaomaste liidu tootjate kogutoodanguga, keda ei tuleks mingil juhul käsitada importijatena, sest nad on selgelt klaaskiu tootjad. Asjaomaste liidu tootjatega seotud kahjunäitajaid kõnealune väike import ei mõjutanud. Eespool esitatut arvesse võttes leidis komisjon, et ühegi valimisse kuuluva liidu tootja väljajätmine liidu tootmisharu määratlusest ei ole põhjendatud algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
2. Liidu tarbimine
(59)
Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostatist saadud andmeid impordimahu kohta liidu turul.
(60)
Tarbimine liidus langes järsult (24 %) ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini. 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolele tarbimine siiski veidi tõusis.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indekseeritud
100
106
105
76
3. Import vaatlusalusest riigist
3.1. Dumpinguhinnaga impordi maht
(61)
Hiinast pärit vaatlusaluse toote import liidu turule kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt. Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi maht üle 50 %. Hiinast pärit impordi maht suurenes üle kahe korra eelkõige ajavahemikul aastast 2006 kuni 2008. Impordi maht vähenes uurimisperioodil võrreldes aastaga 2008, kuid vähenemise määr (25 %) oli väiksem kui langus tarbimises (28 %).
Tabel 2
Import Hiinast (maht)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indekseeritud
100
158
202
151
3.2. Dumpinguhinnaga impordi turuosa
(62)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil pidevalt kasvanud. Uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa 15,6 %, mis on peaaegu kaks korda suurem kui 2006. aastal.
Tabel 3
Import Hiinast (turuosa)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Turuosa (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indekseeritud
100
149
191
198
3.3. Hinnad
a) Hinna kujunemine
(63)
Tabelis 4 on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind Euroopa piiril ilma tollimakse tasumata vastavalt Eursotati andmetele. Hiinast pärit impordi keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. Seda võis märgata olenemata klaasfilamentkiu tootmiseks kasutatava toormaterjali märkimisväärsest hinnatõusust kogu maailmas vaatlusalusel perioodil (nagu on näidatud tabelis 18).
Tabel 4
Import Hiinast (hinnad)
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Keskmine hind (eurot/tonn)
930
936
970
943
Indekseeritud
100
101
104
101
b) Hindade allalöömine
(64)
Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kuuluvate liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, asjaomase riigi valimisse kuuluvate eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid.
(65)
Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Hiinast pärit vaatlusaluse toote importi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest) alla 23-39 %.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Sissejuhatavad märkused
(66)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. Edaspidi esitatud andmed kajastavad müügi ja turuosa puhul kogu liidu tootmisharu ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvaid tootjaid.
4.2. Toodang
(67)
Liidu toodang jäi aastatel 2006-2008 suhteliselt stabiilseks, kuid see vähenes järsult uurimisperioodi jooksul.
Tabel 5
Liidu tootmisharu - toodang
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indekseeritud
100
103
101
63
4.3. Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(68)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsus kujunes järgmiselt:
Tabel 6
Liidu tootmisharu - tootmisvõimsus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indekseeritud
100
100
102
89
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekseeritud
100
103
100
71
(69)
Uurimisperioodil tootmisvõimsus vähenes. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud langevate hindade ja väheneva turuosa tõttu demonteeriti või suleti ajutiselt mitu tootmisliini või kärbiti neid. Olenemata tootmisvõimsuse vähenemisest, vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 86 %-lt 61 %-le, s.t 29 %.
4.4. Varud
(70)
Tabelist 7 nähtub, et kõigepealt varud vähenesid 2007. aastal, kui tarbimine oli haripunktis, kuid need suurenesid oluliselt 2008. aastal selle aasta neljandas kvartalis järsult langenud nõudluse tõttu. Uurimisperioodil oli varude tase tavapärasem.
Tabel 7
Liidu tootmisharu - varud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indekseeritud
100
82
139
92
4.5. Müügimaht (liidu kogu tootmisharu)
(71)
Kõigi ELi turu liidu tootjate müügimaht, sh müük omatarbeks, kujunes järgmiselt:
Tabel 8
Liidu tootmisharu - ELi müük (maht)
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Ühik (tonn)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indekseeritud
100
101
96
70
(72)
Liidu tootmisharu müügimaht tervikuna vähenes 30 %. Kuigi 2007. aastal suurenes tarbimine liidus 6 % (nagu on näidatud tabelis 1), kasvas liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügi maht liidu turul vaid 1 %. See tähendab, et kõnealusel perioodil ei saanud liidu tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Pärast seda, 2008. aastal ja uurimisperioodil, vähenes liidu tootmisharu müügimaht oluliselt.
4.6. Turuosa (liidu kogu tootmisharu)
(73)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes oluliselt aastatel 2007. ja 2008, mille järel see uurimisperioodil veidi suurenes. Liidu tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil siiski turuosast 5,6 protsendipunkti ja nagu on näha tabelist 3, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil ligikaudu kaks korda.
Tabel 9
Liidu tootmisharu - ELi turuosa
Kõik ELi tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
ELi turuosa (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indekseeritud
100
95
91
93
4.7. Müügihinnad
(74)
Tabelist 10 nähtub, et liidu tootmisharu ei ole suutnud vaatlusalusel perioodil tõsta hindu, millega müüakse sõltumatutele klientidele. Vastupidiselt sellele on keskmised müügihinnad vähenenud 2 %, mis on eriti tähelepanuväärne, sest toormaterjali hinnad on tõusnud. Liidu tootmisharul ei olnud tegelikult võimalik kanda toormaterjali hinnatõusu üle müügihindadesse, kuna Hiinast pärit dumpinguhinnaga import osutas liidu turul hindu alandavat survet.
Tabel 10
Liidu tootmisharu - ELi müük (keskmised hinnad)
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Eurot/tonn
1 179
1 166
1 192
1 159
Indekseeritud
100
99
101
98
4.8. Tööhõive
(75)
Liidu tootjate tööhõive tase näitab, et liidu tootmisharu on vaatlusalusel perioodil tootmist ratsionaliseerinud eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ja korvata toormaterjali hinnatõusu. Kogu perioodi jooksul töötajate arv tõesti vähenes 20 protsendipunkti võrra ning 15 protsendipunkti suurune langus koondus ajavahemikule aastast 2007 kuni uurimisperioodini.
Tabel 11
Liidu tootmisharu - tööhõive
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Töötajate arv
4 114
3 890
3 705
3 302
Indekseeritud
100
95
90
80
4.9. Tootlikkus
(76)
Tänu eelmises põhjenduses kirjeldatud liidu tootmisharu jõupingutustele suurenes aastatel 2007 ja 2008 liidu tootjate tööjõu tootlikkus oluliselt. See positiivne areng muutus vastupidiseks uurimisperioodil ning seetõttu langes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 21 %. Tootlikkuse langus tulenes osaliselt nõudluse järsust langusest ja osaliselt sellest, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu oluliselt alla, mille tõttu toodang vähenes märkimisväärselt, mis viis omakorda klaaskiu tootmiseks kasutatav tööjõu suurenemiseni tooteühiku kohta.
Tabel 12
Liidu tootmisharu - tootlikkus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tonni töötaja kohta
121
131
136
95
Indekseeritud
100
108
113
79
4.10. Töötasud
(77)
Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharul õnnestunud tööjõukulu kontrolli all hoida. Järgmisest tabelist nähtub tõepoolest, et keskmised aastapalgad tõusid aastatel 2007 ja 2008 veidi, kuid vähenesid uurimisperioodil. Kogu perioodi jooksul vähenes tööjõukulu ühiku kohta 3 %. See langus oleks siiski olnud suurem, kui lahkumishüvitisi ei oleks arvesse võetud.
Tabel 13
Ühenduse tootmisharu - tööjõukulu
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Aastapalk (eurodes)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseeritud
100
101
103
97
4.11. Tulusus ja investeeringutasuvus
(78)
ELi tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Liidu tootjate tulususe kindlaksmääramiseks on kontrollitud arvandmeid parandatud, et käesolevat analüüsi ei mõjutaks erakorralised ettevõttespetsiifilised küsimused, millel oli ebaproportsionaalne mõju nende äriühingute kasuminäitajatele sellel perioodil. Pärast kõnealuseid parandusi kujunes vaatlusalusel perioodil valimisse kuuluvate tootjate tulusus ja investeeringutasuvus, mis oli seotud samasuguse toote müügiga liidus, järgmiselt:
Tabel 14
Liidu tootmisharu - tulusus ja investeeringutasuvus
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netokasum (protsendina käibest)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeeringutasuvus
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Nagu on näidatud eelmises tabelis, saavutas liidu tootmisharu väikese tulususe määra peaaegu kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud aastal 2007, mil keskmine tulusus oli 4,7 %. Uurimisperioodil muutus kasum märkimisväärselt suureks kahjumiks: liidu tootmisharu keskmine kahjumimäär oli 15 %.
(80)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, tundus järgivat tulususe suundumust. Investeeringutasuvus oli üpris väike kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud aastal 2007. Uurimisperioodil langes liidu tootmisharu investeeringutasuvus - 16,8 %-ni.
(81)
Olenemata tarbimise kasvust ajavahemikul 2006-2008, nagu on kirjeldatud põhjenduses 60, ja liidu tootmisharu jõupingutustest ratsionaliseerida tootmiskulusid, nagu on kirjeldatud põhjendustes 75 ja 76, oli finantsolukord eespool kirjeldatu kohaselt kehv. Vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiirelt kasvav maht liidu tootmisharu müügimahtu ja põhjustas ka suure hinnalanguse. Need tegurid on mõjutanud liidu tootmisharu finantsolukorda. Seda näitlikustab kõige paremini märkimisväärne 15 % kahjum uurimisperioodil.
4.12. Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(82)
Äritegevuse puhaskäive kujunes järgmiselt:
Tabel 15
Liidu tootmisharu - rahavoog
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseeritud
100
50
22
-64
(83)
Tabel kinnitab liidu tootmisharu kehva finantsolukorda ajavahemikul 2006-2008 ja sellest tulenevat olukorra ränka halvenemist uurimisperioodil.
4.13. Investeeringud
(84)
Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kuuluvate tootjate investeeringud järgmiselt:
Tabel 16
Liidu tootmisharu - investeeringud
Valimisse kuuluvad tootjad
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseeritud
100
52
109
71
(85)
Kõrgaastatel 2006 ja 2008 oli tänu ahjude renoveerimisele investeeringute tase suhteliselt kõrge. Kõnealuses kapitalimahukas tootmisharus tuleb ahjud renoveerida iga 7-10 aasta tagant ja sellega seotud kulud võivad olla 8-13 miljonit eurot (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna). Suur osa muudest, suurtest struktuurilisematest investeerimiskuludest on seotud sulamite tarbimisega läbiviikudes ja sellest tuleneva läbiviikude renoveerimisega.
4.14. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(86)
Hiinast pärit impordi dumpingumarginaalid, nagu on märgitud põhjenduses 55, on väga kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada ebaoluliseks.
5. Järeldus kahju kohta
(87)
Olenemata liidu tootmisharu tõsistest jõupingutustest konkurentsivõimet tõsta, arenesid enamik liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajatest vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. See on eriti hästi märgatav, kui analüüsida liidu tootmisharu finantstulemusi, eelkõige investeeringutasuvust, rahavoogu ja tulusust, mis kõik arenesid negatiivses suunas. Samuti on selget suundumust halvemuse poole näidanud ka tootmisnäitajad, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht ja turuosa.
(88)
Samal ajal lõi Hiinast pärit klaaskiu import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 39 % ja liidu tootmisharu kaotas vähem kui nelja aastaga turuosast 5 protsentipunkti.
(89)
Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(90)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(91)
Ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 51 % tänu, mille suurenes liidu turuosa 98 % (7,9 %-lt kuni 15,6 %-ni).
(92)
Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil kasvas samal ajal liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 5,6 protsendipunkti ja selle müügihinnad langesid 2 %, kuna dumpinguhinnaga import liidu turul osutas hindadele survet. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulu piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli tulususe tase madal ja uurimisperioodil negatiivne.
(93)
Samuti väärib märkimist, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas ka uurimisperioodil. Teisisõnu, nagu on märgitud ka põhjenduses 62, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht vähenes aeglasemalt kui liidu tarbimine.
(94)
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel ei ole põhjuslikku seost. Ühe väite kohaselt oli Hiina ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus olnud kogu vaatlusaluse perioodi vältel suhteliselt stabiilne, samas kui liidu tootmisharu tulusus samal ajal kõikus. Selles suhtes on vaja meeles pidada, et liidu tootmisharu müügile on lisaks hinnatasemele tugevat survet avaldanud ka madala dumpinguhinnaga impordi maht. Kuigi ka muudel teguritel võib olla olnud mõju liidu tootmisharu halvenenud olukorrale ning seega teataval määral ka liidu tootmisharu tulususele, ei saa need mingil juhul leevendada seda mõju, mis oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis lõi pidevalt liidu hindu alla, pidades silmas eelkõige asjaolu, et mõju oli suhteliselt stabiilne hoolimata turul toimunud sellistest muutustest nagu tarbimise kasv ja langus või toormaterjali hinna kujunemine.
(95)
Sarnane põhjendus on esitatud ka väitele, mille kohaselt liidu tootmisharu tulususe näitajad ja liidu turuosa ei ole omavahel seotud. Liidu tootmisharu tulususe tase tõepoolest ajutiselt paranes aastatel 2006-2007 sellest olenemata, et osa turust kaotati. See tulenes 2007 aastal liidu turul paranenud tingimustest (vt 6 % liidu tarbimise kasvu, nagu on märgitud põhjenduses 60). Olulisem on siiski see, et aastatel 2006 ja 2007 keskendus liidu tootmisharu tootmise ratsionaliseerimisele toomiskulude vähendamise kaudu, millel oli samuti mõju liidu tootmisharu tulususele. Veel ühe näitena võib märkida, et ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini liidu tootmisharu turuosa veidi kasvas, samas kui selle tulususest sai 15 % kahjum. Samal perioodil suurendas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import siiski ka oma turuosa ja lõi samal ajal liidu toomisharu müügihindu tugevalt alla. Sellest tulenes liidu tootmisharu kantud suur kahju. Mõlemad juhtumid näitavad tõepoolest, et dumpinguhinnaga impordi mõju hindamiseks liidu tootmisharu olukorrale ei saa arvesse võtta ainult ühte või kahte eraldiseisvat näitajat.
(96)
Eespool esitatu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, oli märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import kolmandatest riikidest
(97)
Vaatlusalusel perioodil imporditi vähesel määral ka muudest kolmandatest riikidest. Muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi koguturuosa vähenes 2 protsendipunkti 17 %-lt 15 %-ni. Suuruselt teise importijariigi Norra turuosa oli uurimisperioodil 3,3 %. Türgi turuosa oli uurimisperioodil 2,5 % ja suuruselt neljanda importijariigi USA turuosa oli uurimisperioodil 2 %.
Tabel 17
Muudest riikidest pärit import
Riik
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Norra
Maht (tonnides)
34 990
28 834
35 410
24 993
Turuosa (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Keskmine hind (eurodes)
1 254
1 412
1 360
1 256
Türgi
Maht (tonnides)
28 981
25 035
20 658
18 874
Turuosa (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Keskmine hind (eurodes)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Maht (tonnides)
22 921
24 246
20 447
13 569
Turuosa (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Keskmine hind (eurodes)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaisia
Maht (tonnides)
9 541
25 569
35 200
12 601
Turuosa (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Keskmine hind (eurodes)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Maht (tonnides)
19 318
18 150
14 655
11 285
Turuosa (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Keskmine hind (eurodes)
1 193
1 146
1 069
975
India
Maht (tonnides)
4 365
11 231
3 757
5 361
Turuosa (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Keskmine hind (eurodes)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
7 959
5 974
13 934
5 116
Turuosa (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Keskmine hind (eurodes)
1 430
1 607
894
1 004
Jaapan
Maht (tonnides)
21 671
10 727
11 174
4 609
Turuosa (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Keskmine hind (eurodes)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mehhiko
Maht (tonnides)
4 894
9 713
7 226
3 689
Turuosa (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Keskmine hind (eurodes)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Maht (tonnides)
4 136
3 309
2 196
2 244
Turuosa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskmine hind (eurodes)
1 303
2 025
1 761
2 146
Muud riigid
Maht (tonnides)
8 954
14 848
8 519
9 227
Turuosa (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Keskmine hind (eurodes)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Eespool esitatud Eurostati andmetel põhinevast tabelist ilmneb, et muu impordi keskmised hinnad liidu piiril on üldiselt palju kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad, nagu on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 63. Kui võrrelda neid Eurostatist saadud hindu põhjenduses 74 esitatud liidu tootmisharu hindadega, ilmneb, et Türgist pärit import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla. Türgist pärit impordi turuosa uurimisperioodil oli siiski ainult 2,5 % ning see oli väiksem kui kõnealuse impordi turuosa 2006. aastal. Lisaks olid kõnealuse impordi hinnad pidevalt Hiinast pärit impordi hindadest 14-23 % kõrgemad. Import Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist tundub samuti olevat allpool liidu tootmisharu hinnatasemest, kuid nende turuosad on väikesed ja kahanevad. Seega leiti, et Türgist, Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist või mis tahes muust kolmandast riigist pärit impordil ei ole olnud liidu tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Eespool esitatu põhjal on mõistlik esialgu järeldada, et muudest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis leiti olevat kindlaks tehtud dumpingu ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
3.2. Majanduskriisi mõju
(99)
Teatavad isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas majanduskriis, mille tõttu nõudlus järsult langes.
(100)
Liidu tarbimises võis ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini tõepoolest täheldada tugevat langust, nagu on märgitud põhjenduses 60. Langus oli 28 % ja selle põhjuseks peetakse liitu sel perioodil tabanud majanduskriisi. Kriis mõjutas tugevalt enamikku sektoreid, kus kasutatakse vaatlusalust toodet sisaldavaid tooteid (autotööstus, tuuleenergia, ehitus jne), ning see põhjustas klaaskiu nõudluse languse ahela alguses.
(101)
Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi Hiinast pärit kasvav dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas uurimisperioodil kantud kahju suurust, ei vähenda see mingil juhul liidu turul dumpinguhinnaga müüdud Hiinast pärit impordi kahjulikku mõju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Isegi väheneva müügi tingimustes oleks liidu tootmisharu olnud võimeline säilitama müügimahu ja hindade piisava taseme, vähendades seega tarbimise languse negatiivset mõju. See oleks olnud võimalik ainult siis, kui turul ei oleks olnud madalast dumpinguhinnaga impordist tulenevat ebaõiglast konkurentsi. Lisaks võib uurimisperioodil liidu tootmisharu hindasid tugevalt alla löönud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju pidada majanduskriisi tingimustes veelgi kahjulikumaks.
(102)
Võttes arvesse eespool kirjeldatud olukorda, ei saa pidada võimalikuks, et majandussurutis võiks kõrvaldada põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
3.3. Hiinast pärit impordi mahu areng ja liidu tootmisharu finantsolukord
(103)
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu finantsolukorra vahel ei ole põhjuslikku seost, sest liidu tootmisharu tulusus oli kõige parem aastatel, mil Hiinast pärit vaatlusealuse toote impordi maht oli kõige suurem, ning kõige halvem siis, kui Hiinast pärit impordi maht oli vaatlusaluse perioodi jooksul kõige väiksem.
(104)
Siinjuures tuleb kõigepealt märkida, et tarbimise arengul, eelkõige uurimisperioodi aegsel majandussurutisel, on kindlasti olnud mõju nii Hiinast pärit impordi mahule kui ka liidu tootmisharu finantsolukorrale, võttes arvesse kriisi üleilmset olemust.
(105)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on eespool märgitu kohaselt siiski liidu tootmisharu müügihindu uurimisperioodi ajal, st majandussurutise ajal tugevalt alla löönud. Olukorda halvendas veelgi see, et Hiina eksportivad tootjad on suutnud majandussurutise ajal oma turuosa veidi suurendada, samas kui liidu tootmisharu kandis suurt kahjumit, sest ei suutnud müüa soodsamate hindadega.
(106)
Tuleb tõdeda, et eespool kirjeldatud hindade allalöömine, mis toimus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega paralleelselt, on liidu tootmisharu kahjustanud isegi enam kui sama oleks toimunud ajal, mil tarbimine ei oleks majandussurutise tõttu olnud kõikuv.
(107)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ei saa mingil juhul järeldada, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suundumuste ja liidu tootmisharu finantstulemuste võrdlemist saab pidada teguriks, mis kõrvaldab põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
3.4. Liidu tootmisharu ekspordimüügi ja/või oma tarbeks ettenähtud müügi langus
(108)
Teatavad huvitatud isikuid väitsid, et liidu tootmisharu tulususe vähenemise põhjustas ekspordimüügi või oma tarbeks tootmise vähenemine, mitte liidu tootmisharu müügi vähenemine liidus. Siinkohal tuleks meelde tuletada, et tulusust koos kõikide muude kahjunäitajatega, välja arvatud müügimaht, on hinnatud liidu turul sõltumatutele isikutele suunatud müügi põhjal. Teisisõnu on nii ekspordimüük kui ka oma tarbeks ettenähtud müük arvutustest välja jäetud. Samuti on tõsi, et ekspordi müügimaht on vähenenud veidi kiiremini kui liidu müük, kuid see ei pea paika oma tarbeks tootmise puhul, moodustas vaatlusalusel perioodil 22,4-24,4 % liidu kogumüügist. Lisaks sellele, pidades silmas ekspordimüügi osakaalu võrrelduna liidu tootmisharu müügiga ELis (mis kõikus vaatlusalusel perioodil 10-14 %), ei saa kõnealust müüki pidada nii oluliseks, et see seaks kahtluse alla põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
3.5. Liidu tootmisharu suurenenud tootmisvõimsus ja suurenenud tootmiskulud
(109)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas vale otsus suurendada tootmisvõimsust. Siinkohal tuleks kõigepealt märkida, et klaaskiu turg on mitme aasta jooksul olnud kasvav turg ja otsust suurendada tootmisvõimsust teatavates tehastes ei saa pidada põhjendamatuks majandustegevuse kavandamiseks olukorras, kus tarbimine on kasvamas. Lisaks märgitakse, et liidu tootmisharu toomisvõimsus tegelikult vähenes vaatlusalusel perioodil (vt põhjendust 68).
(110)
Igal juhul tuleb märkida, et liidu toomisharu on suutnud vähendada peamise toormaterjaliga seotud kulusid ühiku kohta olenemata sellest, et toormaterjali hinnad vaatlusalusel perioodil tõusid.
Tabel 18
Toormaterjali hind ja kulu toodetud klaaskiu ühiku kohta
2006
2007
2008
Uurimisperiood
Tooraine tonni hind (3)
100
106
104
102
Kulutused klaaskiu toormaterjalile tonni kohta (3)
100
99
97
94
(111)
Eespool kirjeldatud toormaterjaliga seotud kulude arengu toodetud klaaskiu ühiku kohta põhjustasid investeeringud, mille eesmärk oli suurendada tõhusust ja konkurentsivõimet. Liidu tootmisharu on tõepoolest võtnud meetmeid tootmisprotsesside tõhustamiseks ja ratsionaliseerimiseks ning sisendile tehtavate kulutuste vähendamiseks vaatlusalusel perioodil.
(112)
Nagu on seoses tööjõukuludega põhjendustes 75-77 juba märgitud, vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma töötajate arvu 20 %, samas kui keskmised palgad vähenesid, kuigi arvesse võeti suurte lahkumishüvitiste mõju.
(113)
Eespool esitatud põhjuste tõttu ei võeta seega arvesse väidet, mille kohaselt liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas tegelikult suurenenud tootmiskulu, mis võis tuleneda ebaefektiivsusest või kõrgetest tööjõukuludest.
3.6. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi konkurentsivõime ja seotud Hiina tootjatest tulenev enda tekitatud kahju
(114)
On väidetud, et kahju tekkis sellepärast, et Hiina eksportijate toodang oli suuremahuline ja nad kasutasid kaasaegset tehnoloogiat, mitte selle pärast, et vaatlusalust toodet müüdi dumpinguhinnaga. Tegelikult võib tõdeda, et ka liidu tootjate toodang on suuremahuline ja nad rakendavad kaasaegseid tootmisprotsesse.
(115)
Üks huvitatud isik väitis, et seotud Hiina tootjatelt pärit impordi kaudu võis liidu tootmisharu olla kahju tegelikult ise põhjustanud. Selle taustal tuleb märkida, et põhjenduses 58 märgitu kohaselt on sellise impordi maht olnud väga väike võrreldes nii liidu tootmisharu toodangu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordiga.
(116)
Seega ei saanud ei konkurentsivõime puudumist ega seotud Hiina tootjatelt pärit importi pidada teguriks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja kindlaks tehtud kahju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(117)
Eespool esitatud analüüsist ilmneb, et Hiinast pärit klaaskiu impordi kogus on vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud ning järk-järgult vähendanud liidu tootmisharu turuosa. Veelgi enam, need suurenenud kogused, mis toodi liidu turule dumpinguhinnaga, lõid tugevalt alla liidu tootmisharu hindu ning takistasid seega liidu tootmisharul üle kandmast toormaterjali hinnatõusu oma klientidele. Kuigi teatava perioodi vältel suutis liidu tootmisharu korvata sellisest survest tulenevat negatiivset mõju tegevuse tõhustamise abil, ei olnud see enam võimalik pärast kriisi tõttu oluliselt vähenenud nõudlust.
(118)
Lisaks on analüüsitud muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada. Siinkohal leiti, et kolmandatest riikidest pärit import, majanduskriisi mõju, liidu tootmisharu muude müügivaldkondade arendamine ja muud tegurid, sealhulgas põhjendustes 97-116 nimetatud tegurid, ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
(119)
Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
(120)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas olenemata dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest, on kaalukaid põhjusi, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.
(121)
Komisjon saatis sõltumatutele importijatele ja kasutajatele küsimustikud. Kokku saadeti 60 küsimustikku. Ettenähtud tähtaja jooksul vastasid küsimustikule kaks importijat ja 13 kasutajat. Lisaks esitas mitu importijat ja kasutajat menetluse käigus kirjalikke märkusi, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele.
1. Liidu tootmisharu huvid
(122)
Nagu on märgitud põhjenduses 56, tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Kaheksa kaebuse esitaja toodang moodustas 90 % liidu toodangust; kaebust toetas veel kaks äriühingut ning 11. äriühing ei esitanud märkusi.
(123)
Kolmes valimisse kuuluvas äriühingus, mille toodang moodustas ligikaudu 60 % liidu kogutoodangust, töötas 3 300 samasuguse toote tootmise, müügi ja haldusküsimustega otseselt seotud töötajat. Tuletatakse meelde, et kahjunäitajad arenesid üldiselt negatiivses suunas ning et eelkõige liidu tootmisharu turuosa ja finantstulemustega seotud kahjunäitajad nagu tulusus, investeeringutasuvus ja rahavoog, olid kõige halvemad. Liidu tootmisharu tulusus langes vaatlusalusel perioodil juba niigi madalalt 0,3 % tasemelt - 15 %-ni ning turuosa vähenes 5,6 protsendipunkti võrra.
(124)
Eeldatakse, et meetmete kehtestamine lõpetab hinnalanguse ja turuosa kahanemise ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu rahanduslik olukord.
(125)
On tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu turu- ja finantsolukord jätkuvalt. Eeldatakse, et sellise juhul kahaneb liidu tootmisharu turuosa veelgi ja tootmisharu ei ole enam suuteline järgima Hiinast pärit impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt on vaja tootmist ja investeeringuid veelgi vähendada ning liidus tootmisüksusi sulgeda, mille tõttu kaob suur hulk töökohti.
(126)
Seega saab teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(127)
Nagu on märgitud eespool, sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldatud ja uurimises tegid täielikult koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Kõnealuse kahe importija käibest ainult väike osa (vastavalt 7 % ja 25 %) tulenes Hiinast pärit vaatlusaluse tootega seotud tegevusest. Mõlemad olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest nad leidsid, et selle tõttu võib lõppeda Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine.
(128)
Kõnealuse kahe importija deklareeritud import moodustas siiski väga väikese osa (alla 1 %) Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodil. Ükski teine importija ei ole koostöö tegemiseks küsimustikule vastanud ega esitanud põhjendatud märkusi. Selle põhjal tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele.
3. Kasutajate huvid
(129)
Käesolevasse menetlusse kaasatud klaasfilamentkiudusid kasutatakse mitmesugusel otstarbel. Koostööd tegid järgmised kasutajate rühmad: kudujad (kes toodavad kõrgekvaliteedilisi erikangaid ja standardsemaid kangaid, nt tuuleenergiaturbiinide jaoks ning kasutamiseks mereveo-, transpordi-, lennundus- ja infrastruktuurivaldkondades), voodrite tootjad, muu hulgas autotööstuses kasutatavate keemiliste ühendite tootjad, komposiitmaterjalidest pooltoodete ja valmistoodete tootjad.
(130)
Koostööd teinud kasutajate ostetud, Hiinast pärit vaatlusaluse toote hulk moodustas ligikaudu 20 % Hiinast pärit klaaskiu impordist uurimisperioodil. Küsimustikele esitatud vastustest ilmneb veel, et liidu kasutajate tootmisharus on tööl suur hulk inimesi. Kuigi selle tõendamiseks ei ole praeguses etapis põhjalikke ja põhjendatud andmeid esitatud, võib küsimustikule esitatud vastuste põhjal esialgu hinnata, et ELi järgtööstuses töötab 50 000-75 000 inimest. Samamoodi võib hinnata, et Hiina klaaskiudu uurimisperioodil kasutanud äriühingute klaaskiudu kasutavates osakondades töötab ligikaudu 27 000 inimest.
(131)
Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad ostavad klaaskiudu Hiinast, aga ka mujalt, sealhulgas Euroopa tootjatelt. Ainult mõned neist ostsid klaaskiudu ainult Hiinast. Kõnealuses sektoris on järgtööstuse tegevusvaldkonnad väga mitmekesised, aga ka äriühingute suurus võib olla väga erinev; teatavad äriühingud kuuluvad rahvusvahelistesse suurtesse kontsernidesse, samas kui teised on täielikult sõltumatud.
3.1. Meetmete võimalik mõju kasutajate tulususele
(132)
Küsimustikule esitatud vastustes ilmneb, et klaaskiudu kasutava tootmisharu olukord on võrdlemisi hea. Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad said nii kogu vaatlusaluse perioodi kui ka uurimisperioodi ajal vaatlusalust toodet sisaldavate toodete tootmisest ja müügist kasumit. Mõni kasutaja teatas siiski, et sai kõnealusest tegevusest uurimisperioodil kahjumit, kuid mitme teise kasutaja kasum oli vahemikus 5-10 %.
(133)
Klaaskiu ostukulud moodustavad üldiselt olulise osa klaaskiudu kasutava tootmisharu toodete tootmiskuludest. Esitatud andmete kohaselt võib see olla sõltuvalt tootest vahemikus 10 % kuni üle 50 %. Seega võib Hiina klaaskiu ostukulude suurenemisel olla oluline mõju teatavate kasutajate kuludele.
(134)
Küsimustikule esitatud koostööd teinud kasutajate vastuste põhjal on dumpinguvastaste meetmete keskmine mõju kasumile ligikaudu 1 % kasutajate äriühingute selliste osakondade käibest, kus kasutatakse klaaskiudu, kuid alla 0,5 % kõikide selliste äriühingute käibest, kus on klaaskiudu kasutavaid osakondi. Teisisõnu oleks mõju klaaskiudu kasutava osakonna tulususele keskmiselt 1 protsendipunkt ja kogu äriühingu tulususele alla 0,5 protsendipunkti.
(135)
Tuleks siiski märkida, et teatavate kasutajate äriühingute puhul võib eespool kirjeldatud mõju olla suurem, st kuni ligikaudu 5 % äriühingu käibest. Võttes arvesse teatavate kasutajate kasumi taset ja klaaskiu osakaalu nende tootmiskuludes, ei või jätta kõrvale võimalust, et klaaskiu järsul hinnatõusul on mõju nende tulususele, kui sellist kulude suurenemist ei saa üle kanda täielikult või vähemalt osaliselt nende klientidele.
(136)
Kokkuvõttes võib esialgu järeldada, et kuigi dumpinguvastaste meetmete mõju võib teatavate kasutajate äriühingute puhul olla suurem, mõjutavad need ülejäänud kasutajaid tõenäoliselt mõõdukalt.
3.2. Tooted ei ole vastastikku asendatavad
(137)
Mitu kasutajat on väitnud, et suure osa vaatlusalust toodet kasutava tootmisharu vajatava klaaskiu ostuprotsess ei ole lihtne. Tarnijad peavad läbima pika ja keerulise heakskiitmismenetluse, mis võib kesta 6-12 kuud, ilma et positiivne tulemus oleks tagatud. Seega oleks tarnija vahetamine dumpinguvastaste tollimaksude tasumise vältimiseks kulukas, lühikeses perspektiivis võimatu ning tehnoloogilisest seisukohast riskantne.
(138)
Siinkohal ollakse nõus, et teatavate otstarvete puhul võib vaatlusaluse toote omadustest tuleneda pikk katsete tegemist hõlmav heakskiitmismenetlus. Ka mitme kasutaja esitatud märkuste põhjal tundub praegu siiski, et enamikul juhtudel on olemas võimalus hankida toodet mitmest allikast. Tuleks samuti meelde tuletada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata teatavatele tarnijatele ligipääs liidu turule, vaid nende eesmärk on taastada aus kaubandus ja parandada moonutatud turuolukorda.
(139)
Seega järeldatakse esialgu, et Hiina klaaskiu suhtes meetmete kehtestamine tõenäoliselt ei põhjusta toormaterjali tarnimise peatumist toodet kasutavale tootmisharule.
3.3. Puuduvad võimalused üle kanda kulude suurenemine klientidele ja väljastpoolt ELi pärit tootmisahela järgmise etapi toodetest tulenev tugevnenud konkurents
(140)
Mitu kasutajat on märkinud, et neil ei ole võimalik üle kanda klaaskiu hinna tõusu nende klientidele. Kõnealused kasutajad väitsid, et nende toodete turul on tugev konkurents ja et nende klientidel oleks lihtne tarnijat vahetada, kui nad hindu tõstaksid.
(141)
Võttes arvesse kasutajate äriühingute mitmekesisust, on raske hinnata kasutajate suutlikkust üle kanda võimalikku hinnatõusu nende klientidele. Siiski võib küsimustikule esitatud kasutajate vastuste põhjal oletada, et isegi kui teatavatel kasutajatel ei ole võimalik üle kanda suuremat osa kulutuste suurenemisest oma klientidele, oleks selle mõju enamikul juhtudel käibele ja tulususele väga väike.
(142)
Mitu kasutajat väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu suureneks tootmisahela järgmise etapi toodete turul mujalt kui EList pärit konkurents, kuna tootmisahela järgmise etapi toodete suhtes ei kohaldata kaitsemeetmeid, ning muutuks Hiinast pärit import nii, et klaaskiu impordilt mindaks üle tootmisahela järgmise etapi toodetele nagu keemilised ühendid, kangad ja komposiitmaterjalidest tuuleenergiaturbiinide labad. Tegelikult on märgitud, et Hiinast pärit import juba konkureerib mitmel kõnealusel turul ning et klaaskiu suhtes meetmete kehtestamise korral kõnealune konkurents tõenäoliselt tugevneks. Seega väideti, et toodet kasutav tootmisharu peaks hakkama klaaskiu eest maksma kõrgemat hinda ning toime tulema tugevnenud konkurentsiga. Väidetavalt ei oleks sellises ettevõtluskeskkonnas võimalik mis tahes hinnatõusu puhul sellest suuremat osa klientidele üle kanda.
(143)
Siinkohal tuleks märkida, et tugevnenud konkurents, mis võib tuleneda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, ei saa olla kõnealuste põhjendatud meetmete kehtestamata jätmise põhjus. Klaaskiudu kasutaval Euroopa tootmisharul on samad õigused nagu klaaskiudu tootval tootmisharul ning sellel on täielik õigus toetuda ELi kaubandusõigusele ja taotleda selle tooteid käsitlevat dumpinguvastast uurimist, kui neil on kindel positsioon ja nad saavad kahjustava dumpingu kohta esitada esmapilgul usutavaid tõendeid.
(144)
Seega ei saa eespool esitatud väide võimaliku tugevneva konkurentsi kohta, mis on tingitud mujalt kui EList pärit tootmisahela järgmise etapi toodetest, õigustada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist.
3.4. Tarnedefitsiit
(145)
Mitu kasutajat väitsid, et pärast uurimisperioodi liidu turul juba oli tarnedefitsiit ning et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ainult halvendaks olukorda, kuna seetõttu väheneks Hiinast pärit import, samas kui kõnealust importi on vaja suure ja kasvava nõudluse rahuldamiseks.
(146)
Kaebuse esitajad nõustusid, et teatavate liidu tootmisharu toodetavate tooterühmade tarne on takistatud, kuid nad leidsid, et selline olukord on ajutine ning põhjustatud majanduskriisi järgsest turu taastumisest tulenevatest liiga väikestest varudest. Kui tulusust suudetaks uuesti suurendada, oleks kaebuse esitajate väitel liidu tootmisharul võimalik toime tulla eeldatava ELi järgtööstusest edaspidi tuleneva nõudluse kasvuga, kasutades eelkõige rakendamata tootmisvõimsust, mida on võimalik kergesti uuesti käivitada, ning tehnoloogilisi uuendusi ja renoveeritud ahjusid.
(147)
Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks on liidu tootmisharule kahjulikku mõju avaldava ebaõiglase kaubanduspraktika heastamine ja liidu turul normaalse konkurentsiolukorra taastamine, mitte importimise takistamine. Kuigi Hiinast pärit vaatlusaluse toote ELi hinnatase tõenäoliselt tõuseks pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, ei sulgeks soovitatavad meetmed liidu turgu Hiina eksportivatele tootjatele ja seepärast jätkuks Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine liidu turule.
(148)
Liidu tootmisharu suutlikkuse kohta korvata Hiina klaaskiu tarne võimalik puudumine tuleks märkida, et liidu tootmisharu praegust tootmisvõimsuse rakendusastet arvestades peaks pakkumine täielikult vastama turu nõudlusele. Isegi 116 413 tonni suurust Hiinast pärit klaaskiu importi uurimisperioodil oleks võimalik asendada liidu tootmisharu rakendamata tootmisvõimsusega, mille suuruseks hinnati 200 000 tonni uurimisperioodil.
(149)
Eespool esitatut arvesse võttes võib esialgu järeldada, et võimalikku tarnedefitsiiti saab korvata liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste tõstmisega nii muu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote muu kui dumpinguhinnaga impordi abil.
4. Järeldus ELi huvide kohta
(150)
Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes annab liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv teatavate kasutajate jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate eeldatava kasuga.
(151)
Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. Esialgset hinnangut võib siiski pärast huvitatud isikute esitatud märkusi olla vaja põhjalikumalt analüüsida.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(152)
Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule.
1. Kahju kõrvaldamise tase
(153)
Ajutised meetmed Hiinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(154)
Liidu tootmisharu väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks tuleks aluseks võtta 12-15 % sihtkasum. Seni esitatud tõendid ei näita siiski veenvalt, et kõnealune kasumitase on vajalik miinimum liidu tootmisharu tasuva ettevõtlustegevuse tagamiseks selles ettevõtlussektoris. Sellise kindla tõendusmaterjali puudumise tõttu, mis tõendaks sihtkasumi kõrgema taseme vajalikkust, järeldatakse esialgu, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks on sobiv aluseks võtta 5 % sihtkasum.
(155)
Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal.
(156)
Eespool esitatu tulemusel on esialgsed kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed järgmised:
Äriühing
Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
New Changhai Group
61,4 %
Teised koostööd teinud äriühingud
104,2 %
Kõik teised äriühingud
104,2 %
2. Ajutised meetmed
(157)
Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldava kõige madalamale leitud tasemele, st kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile.
(158)
Võttes arvesse, et koostööd tegid väga paljud Hiina eksportivad tootjad, kohaldatakse koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist ega uurimist ning mis tahes teiste koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes samasugust ajutist tollimaksu. Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:
Äriühing
Ajutine tollimaks
New Changhai Group
8,5 %
Teised koostööd teinud äriühingud
43,6 %
Kõik teised äriühingud
43,6 %
(159)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(160)
Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(161)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
H. LÕPPSÄTE
(162)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kuni 50 mm pikkuste tükeldatud klaaskiudude, klaaskiust heide (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887), klaasfilamentkiust lõnga (välja arvatud lõng, mida on immutatud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust mattide (välja arvatud klaasvillmatid) suhtes, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 (TARIC-i koodid 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ja 7019310099) alla.
2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks ( %)
TARICi lisakood
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Kõik teised äriühingud
43,6
A999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 15. september 2010