ДИРЕКТИВА 2012/17/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 13 юни 2012 година
за изменение на Директива 89/666/ЕИО на Съвета и директиви 2005/56/ЕО и 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на взаимното свързване на централните, търговските и дружествените регистри
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 50 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Предприятията все повече разширяват дейностите си отвъд националните граници, като използват предоставените от вътрешния пазар възможности. В състава на международните групи и във все повече операции по преструктуриране като сливания и разделяния участват дружества от различни държави-членки. Вследствие на това има нарастващо търсене на информация за дружествата от други държави. Същевременно достъпът до официалната информация за дружества от други държави невинаги е лесен.
(2)
В Единадесета Директива 89/666/ЕИО на Съвета от 21 декември 1989 г. относно изискванията за разкриване на данни за клонове, открити в една държава-членка от някои видове дружества, регулирани от правото на друга държава (3) са посочени актовете и данните, които дружествата трябва да оповестяват в регистъра на техен клон. Не е предвидено обаче правно задължение органите, водещи търговските регистри, да обменят помежду си информация за чуждестранните клонове. Това води до правна несигурност за третите лица, тъй като, въпреки заличаването на дружеството от регистъра, неговият клон може да продължи да извършва дейност.
(3)
Поради операции като презграничните сливания ежедневното сътрудничество между органите, водещи търговските регистри, се е превърнало в необходимост. В Директива 2005/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. относно презграничните сливания на дружества с ограничена отговорност (4) е предвидено изискване за сътрудничество между регистрите от различните държави-членки. Липсват обаче установени комуникационни канали, които биха могли да ускорят процедурите, да спомогнат за преодоляване на езиковите проблеми и да доведат до повишаване на правната сигурност.
(4)
С Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за координиране на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 54, втора алинея от Договора, за защита на интересите на членовете и на трети лица с цел тези гаранции да станат равностойни (5) се осигурява, inter alia, достъп до съхраняваните в регистрите актове и данни, които могат да бъдат получени на хартиен носител или по електронен път. Въпреки това на гражданите и дружествата все още се налага да търсят в регистъра на всяка отделна държава, особено като се има предвид, че сегашното доброволно сътрудничество между регистрите се оказа недостатъчно.
(5)
В Съобщението на Комисията относно Акта за единния пазар се посочва, че взаимното свързване на централните, търговските и дружествените регистри е мярка, необходима за създаване на по-благоприятна за търговците правна и фискална среда. Взаимното свързване следва да спомогне и за повишаване на конкурентоспособността на европейските предприятия чрез намаляване на административната тежест и увеличаване на правната сигурност, като по този начин допринесе за излизане от световната икономическа и финансова криза - един от приоритетите на стратегията „Европа 2020“. То следва също така да подобри презграничната комуникация между регистрите, чрез използване на нововъведенията в информационните и комуникационните технологии.
(6)
В заключенията на Съвета от 25 май 2010 г. относно взаимното свързване на търговските регистри се потвърждава, че подобряването на достъпа до актуална и достоверна информация за дружествата би могло да доведе до повишаване на доверието на пазара, да спомогне за възстановяването и да увеличи конкурентоспособността на европейските предприятия.
(7)
В своята Резолюция от 7 септември 2010 г. относно взаимното свързване на търговските регистри (6) Европейският парламент подчерта, че ползите от този проект за по-нататъшната интеграция на Европейското икономическо пространство могат да бъдат реализирани само ако всички държави-членки се включат в мрежата.
(8)
В Многогодишния план за действие за периода 2009-2013 г. в областта на европейското електронно правосъдие (7) се предвижда европейският портал за електронно правосъдие да бъде разработен като единна европейска електронна точка за достъп до правна информация, съдебни и административни институции, регистри, бази данни и други услуги, а взаимното свързване на централните, търговските и дружествените регистри се определя като важно.
(9)
Презграничният достъп до стопанска информация за дружествата и техните клонове, открити в други държави-членки, може да бъде подобрен само ако всички държави-членки се ангажират да предоставят възможност да се извършва обмен на електронни съобщения между регистрите и за предаване на информация на отделните потребители по стандартизиран начин чрез идентично съдържание и оперативно съвместими технологии на територията на целия Съюз. Тази оперативна съвместимост на регистрите следва да се осигури от предоставящите услуги регистри на държавите-членки („националните регистри“), които следва да създадат интерфейси към европейската централна платформа („платформата“). Платформата следва да бъде централизиран набор от инструменти от областта на информационните технологии, които включват услуги, и да образува общ интерфейс. Този интерфейс следва да се използва от всички национални регистри. Платформата следва също така да предоставя услуги, като създаде интерфейс към европейския портал за електронно правосъдие, който да служи за европейска електронна точка за достъп, както и към точки за достъп по избор, установени от държавите-членки. Платформата следва да бъде замислена единствено като инструмент за взаимното свързване между регистрите, а не като обособена структура, притежаваща правосубектност. Въз основа на единни идентификационни кодове платформата следва да може да предава информация от всеки един от регистрите на всяка държава-членка до компетентните регистри на друга държава-членка в стандартен формат за съобщения (електронна форма на съобщенията, които се обменят между системите за информационни технологии, например xml) и на съответната езикова версия.
(10)
Настоящата директива няма за цел да създаде централизирана база данни за регистрите, в която да се съхранява съществена информация за дружествата. На етапа на въвеждането на системата за взаимно свързване на централните, търговските и дружествените регистри („системата за взаимно свързване на регистрите“) следва да се определят само данните, необходими за нормалната работа на платформата. Обхватът на тези данни следва да включва по-специално оперативни данни, езикови и терминологични речници. Този обхват следва да бъде определен, като се отчита необходимостта от осигуряване на ефикасна работа на системата за взаимно свързване на регистрите. Данните следва да се използват за целите на създаване на възможност платформата да изпълнява своите функции, като до тях никога не следва да се предоставя пряк публичен достъп. Освен това платформата не следва да изменя нито съдържанието на съхраняваните в националните регистри данни за дружествата, нито информацията за дружествата, предавана чрез системата за взаимно свързване на регистрите.
(11)
Тъй като целта на настоящата директива не е да се хармонизират националните системи на централните, търговските и дружествените регистри, държавите-членки не са длъжни да променят своите вътрешни системи от регистри, по-специално по отношение на управлението, съхранението на данните, таксите, ползването и предоставянето на информация за национални цели.
(12)
В рамките на настоящата директива порталът ще обработва чрез платформата запитвания, отправени от отделни потребители относно информация за дружествата и техните клонове, открити в други държави-членки, която се съхранява в националните регистри. Това ще даде възможност за представяне на резултатите от търсенията в портала, включително обяснителните бележки на всички официални езици на Съюза, в които се посочва предоставената информация. Освен това, с цел да се подобри защитата на трети лица в други държави-членки, в портала следва да се предоставя основна информация относно правното значение на актовете и данните, оповестени съгласно законовите разпоредби на държавите-членки, приети в съответствие с Директива 2009/101/ЕО.
(13)
Държавите-членки следва да могат да установяват една или повече точки за достъп по избор, които могат да оказват въздействие върху използването и работата на платформата. Следователно Комисията следва да бъде уведомена за тяхното установяване, както и за всякакви съществени промени, свързани с тяхната работа, по-специално за тяхното закриване. Тези уведомления не следва в никакъв случай да ограничават правомощията на държавите-членки по отношение на установяването и работата на точките за достъп по избор.
(14)
Дружествата и техните клонове, открити в други държави-членки, следва да имат единен идентификационен код, който да дава възможност за недвусмисленото им идентифициране в рамките на Съюза. Предназначението на идентификационния код е да се използва в обмена на съобщения между регистрите чрез системата за взаимно свързване на регистрите. Поради тази причина дружествата и клоновете не следва да са задължени да посочват единния идентификационен код в кореспонденцията или във формулярите за поръчка на дружеството, посочени в директиви 89/666/ЕИО и 2009/101/ЕО. За своите собствени комуникационни цели те следва да продължат да използват своя национален регистрационен номер.
(15)
Следва да се осигури възможност за установяване на ясна връзка между регистъра на дружеството и регистрите на неговите клонове, открити в други държави-членки, като това се изразява в обмен на информация относно започването или прекратяването на всяко производство за ликвидация на дружеството или за обявяването му в несъстоятелност и относно заличаването на дружеството от регистъра, ако това поражда правни последици в държавата-членка на регистъра на дружеството. Въпреки че държавите-членки следва да могат да избират процедурите, които да прилагат по отношение на клоновете, регистрирани на тяхната територия, те следва да гарантират най-малко, че клоновете на прекратеното дружество се заличават от регистъра без неоправдано забавяне и, доколкото е приложимо, след провеждане на производство по ликвидация на съответния клон. Това задължение не следва да се прилага за клонове на дружества, които са заличени от регистъра, но имат правоприемник, както в случай на каквато и да е промяна в правно-организационната форма на дружеството, сливане или разделяне, или презгранично преместване на седалището на дружеството.
(16)
Настоящата директива следва да не се прилага по отношение на клонове, открити в държава-членка от дружество, което не се регулира от правото на държава-членка по смисъла на член 7 от Директива 89/666/ЕИО.
(17)
Директива 2005/56/ЕО следва да бъде изменена, за да се гарантира, че обменът на съобщения между регистрите се извършва чрез системата за взаимно свързване на регистрите.
(18)
Държавите-членки следва да гарантират, че при промени във вписаната в регистрите информация за дружествата тази информация се актуализира своевременно. Актуализираните данни следва да бъдат оповестени, обикновено в рамките на 21 дни от получаването на пълната документация относно въпросните промени, включително проверката за законосъобразност в съответствие с националното право. Този срок следва да се тълкува като изискване към държавите-членки да предприемат разумни усилия, за да спазят крайния срок, предвиден в настоящата директива. Той не следва да се прилага по отношение на счетоводната документация, която дружествата са длъжни да представят за всяка финансова година. Това изключение е оправдано предвид прекалената натовареност през отчетните периоди на националните регистри. В съответствие с основните правни принципи, общи за всички държави-членки, срокът от 21 дни следва да спира да тече в случай на непреодолима сила.
(19)
В случай че Комисията реши да разработи и/или експлоатира платформата чрез трето лице, това следва да се осъществи в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8). Следва да се осигури подходяща степен на участие на държавите-членки в този процес, като се определят техническите характеристики за целите на процедурата по възлагане на обществени поръчки посредством актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (9).
(20)
В случай че Комисията реши да експлоатира платформата чрез трето лице, следва да се осигури непрекъснатото предоставяне на услуги от системата за взаимно свързване на регистрите и подходящ публичен надзор върху работата на платформата. Следва да бъдат приети подробни правила относно оперативното управление на платформата посредством актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Във всеки случай участието на държавите-членки в работата на цялата система следва да бъде осигурено посредством редовен диалог между Комисията и представителите на държавите-членки по въпросите, свързани с експлоатацията на системата за взаимно свързване на регистрите и нейното бъдещо развитие.
(21)
Взаимното свързване на централните, търговските и дружествените регистри изисква координирането на национални системи, които имат различни технически характеристики. Това предполага приемането на технически мерки и спецификации, които трябва да отчитат различията между регистрите. За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящата директива, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия с цел преодоляване на тези технически и оперативни проблеми. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(22)
Настоящата директива не следва да ограничава правата на държавите-членки да събират такси за получаване на информация за дружествата чрез системата за взаимно свързване на регистрите, ако такива такси се изискват съгласно националното право. Поради това техническите мерки и спецификации за системата за взаимно свързване на регистрите следва да предоставят възможност за установяване на начините за извършване на плащания. Във връзка с това с настоящата директива не следва да се предопределя конкретно техническо решение, тъй като начините за извършване на плащания следва да се определят на етапа на приемането на актовете за изпълнение, като се вземат предвид широко достъпните средства за плащане онлайн.
(23)
Може да се окаже желателно трети държави да получат възможност в бъдеще да участват в системата за взаимно свързване на регистрите.
(24)
Намирането на справедливо решение по отношение на финансирането на системата за взаимно свързване на регистрите предполага, че както Съюзът, така и неговите държави-членки участват във финансирането на системата. Държавите-членки следва да понесат финансовата тежест, свързана с адаптирането на националните регистри към системата, докато централните елементи - платформата и европейският портал за електронно правосъдие, който служи за единна европейска точка за електронен достъп - следва да бъдат финансирани от подходящ бюджетен ред в общия бюджет на Съюза. С цел допълнение на несъществени елементи на настоящата директива на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка със събирането на такси за получаване на информация за дружествата. Това не засяга възможността националните регистри да събират такси, но може да включва допълнителна такса с цел съфинансиране на поддържането и работата на платформата. От изключително значение е Комисията да проведе съответните консултации в хода на подготвителната си работа, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(25)
С Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (10) и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (11) се урежда обработката на лични данни, включително електронното предаване на лични данни в рамките на държавите-членки. Всяка обработка на лични данни от регистрите на държавите-членки, от Комисията или, ако е приложимо, от всяко трето лице, участващо в експлоатацията на платформата, следва да се извършва в съответствие с тези актове. Актовете за изпълнение, които се приемат във връзка със системата за взаимно свързване на регистрите, следва, когато е целесъобразно, да гарантират това съответствие, по-специално чрез определяне на съответните задачи и отговорности на всички съответни участници, както и организационните и техническите правила, приложими за тях.
(26)
Системата за взаимно свързване на регистрите изисква държавите-членки да предприемат необходимите мерки за адаптиране, които се състоят по-специално в разработването на интерфейс, който да свърже всеки регистър с централната платформа, за да може системата да започне работа. Поради това в настоящата директива следва да се предвиди отлагане на срока за транспонирането и прилагането от държавите-членки на разпоредбите по отношение на техническата експлоатация на тази система. Краят на този срок следва да бъде след приемането от Комисията на всички актове за изпълнение относно техническите мерки и спецификации за системата за взаимно свързване на регистрите. Срокът за транспониране и прилагане на разпоредбите на директивата по отношение на техническата експлоатация на системата за взаимно свързване на регистрите следва да бъде достатъчен, за да се даде възможност на държавите-членки да направят необходимите правни и технически адаптации, така че тази система да стане напълно работеща в рамките на разумен срок.
(27)
Съгласно Съвместната политическа декларация от 28 септември 2011 г. на държавите-членки и на Комисията относно обяснителните документи (12) държавите-членки поеха ангажимент в обосновани случаи да прилагат при съобщаването на своите мерки за транспониране един или повече документи, обясняващи връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните инструменти за транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят смята, че предоставянето на тези документи е обосновано.
(28)
Настоящата директива зачита основните права и спазва принципите, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-специално член 8 от нея, съгласно който всеки има право на защита на своите лични данни.
(29)
Доколкото целите на настоящата директива, а именно да бъде подобрен презграничният достъп до информация за търговците, да се осигури съхранението в регистрите на актуална информация за клоновете и да се установят ясни пътища за обмен на съобщения между регистрите при презграничните регистърни производства, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради обхвата или последиците си, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, той може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(30)
Следователно директиви 89/666/ЕИО, 2005/56/ЕО и 2009/101/ЕО следва да бъдат съответно изменени.
(31)
Беше проведена консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните, в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001, като той представи своето становище на 6 май 2011 г. (13),
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
Член 1
Изменения на Директива 89/666/ЕИО
Директива 89/666/ЕИО се изменя, както следва:
1)
В член 1 се добавят следните параграфи:
„3. До актовете и данните, посочени в член 2, параграф 1, се осигурява публичен достъп посредством системата за взаимно свързване на централните, търговските и дружествените регистри, установена в съответствие с член 4а, параграф 2 от Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за координиране на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 54, втора алинея от Договора, за защита на интересите на членовете и на трети лица с цел тези гаранции да станат равностойни (14) („система за взаимно свързване на регистрите“). Член 3б и член 3в, параграф 1 от посочената директива се прилагат mutatis mutandis.
4. Държавите-членки гарантират, че клоновете имат единен идентификационен код, който дава възможност за недвусмисленото им идентифициране при обмена на съобщения между регистрите, извършван чрез системата за взаимно свързване на регистрите. Този единен идентификационен код се състои най-малкото от елементи, които позволяват да се установи държавата-членка на регистъра, първоначалният национален регистър, номерът на клона в този регистър и, доколкото е целесъобразно, други характеристики, с цел избягване на грешките при идентифицирането.
2)
Вмъква се следният член:
„Член 5a
1. Регистърът на дружеството без забавяне осигурява чрез системата за взаимно свързване на регистрите информация относно започването или прекратяването на всяко производство по ликвидация на дружеството или по обявяването му в несъстоятелност и относно заличаването на дружеството от регистъра, ако това поражда правни последици в държавата-членка на регистъра на дружеството.
2. Регистърът на клона без забавяне осигурява получаване на посочената в параграф 1 информация чрез системата за взаимно свързване на регистри.
3. Посоченият в параграфи 1 и 2 обмен на информация е безплатен за регистрите.
4. Държавите-членки определят процедурата, която се прилага при получаването на информацията, посочена в параграфи 1 и 2. С тази процедура се гарантира, че клоновете на дружества, които са били прекратени или заличени от регистъра по друга причина, се заличават от регистъра без неоправдано забавяне.
5. Параграф 4, второ изречение не се прилага за клонове на дружества, които са заличени от регистъра в резултат на каквато и да е промяна в правно-организационната форма на съответното дружество, сливане или разделяне, или презгранично преместване на седалището на дружеството.“
3)
Вмъква се следният раздел:
„РАЗДЕЛ IIIA
ЗАЩИТА НА ДАННИТЕ
Член 11а
Обработката на лични данни в рамките на настоящата директива се извършва в съответствие с Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (15).
Член 2
Изменения на Директива 2005/56/ЕО
Директива 2005/56/ЕО се изменя, както следва:
1)
Член 13 се заменя със следното:
„Член 13
Вписване
Условията по член 3 от Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за координиране на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 54, втора алинея от Договора, за защита на интересите на членовете и на трети лица с цел тези гаранции да станат равностойни (16) за оповестяване на приключването на презгранично сливане в публичния регистър, в който всяко дружество е задължено да представя актовете си, се определят от правото на всяка от държавите-членки, под чиято юрисдикция са били сливащите се дружества, по отношение на територията на съответната държава-членка.
Регистърът, в който се вписва образуваното в резултат на презграничното сливане дружество, без забавяне уведомява чрез системата за взаимно свързване на централните, търговските и дружествените регистри, установена в съответствие с член 4а, параграф 2 от Директива 2009/101/ЕО, регистъра, в който всяко от тези дружества е било задължено да представя актовете си, че презграничното сливане е породило действие. Когато е приложимо, заличаването на предходното вписване се извършва при получаването на това уведомление, но не и преди това.
2)
Вмъква се следният член:
„Член 17a
Защита на данните
Обработката на лични данни в рамките на настоящата директива се извършва в съответствие с Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (17).
Член 3
Изменения на Директива 2009/101/ЕО
Директива 2009/101/ЕО се изменя, както следва:
1)
Вмъква се следният член:
„Член 2а
1. Държавите-членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че всички промени в актовете и данните по член 2 се вписват в съответния регистър, посочен в член 3, параграф 1, първа алинея и се оповестяват в съответствие с член 3, параграфи 3 и 5, обикновено в срок от 21 дни от получаването на пълната документация относно тези промени, включително, доколкото е приложимо, проверката на законосъобразност, която се изисква съгласно националното право за вписвания по делото.
2. Параграф 1 не се прилага по отношение на счетоводните документи по член 2, буква е).“
2)
В член 3, параграф 1 се добавя следната алинея:
„Държавите-членки гарантират, че дружествата имат единен идентификационен код, който дава възможност за недвусмисленото им идентифициране при обмена на съобщения между регистрите, извършван чрез системата за взаимно свързване на централните, търговските и дружествените регистри, установена в съответствие с член 4а, параграф 2 („система за взаимно свързване на регистрите“). Този единен идентификационен код се състои най-малкото от елементи, които позволяват да се установи държавата-членка на регистъра, първоначалният национален регистър и номерът на дружеството в този регистър, и доколкото е целесъобразно, други характеристики, с цел избягване на грешките при идентифицирането.“
3)
Вмъкват се следните членове:
„Член 3a
1. Държавите-членки гарантират осигуряването на актуална информация, с която се поясняват разпоредбите от националното право, според които трети лица могат да се позовават на данните и всеки от видовете актове по член 2, в съответствие с член 3, параграфи 5, 6 и 7.
2. Държавите-членки предоставят информацията, за която се изисква публикуване в европейския портал за електронно правосъдие („порталът“), в съответствие с правилата и техническите изисквания на портала.
3. Комисията публикува тази информация в портала на всички официални езици на Съюза.
Член 3б
1. Публичен достъп до електронни копия на актовете и данните по член 2 се осигурява и чрез системата за взаимно свързване на регистрите.
2. Държавите-членки гарантират, че достъпът до актовете и данните, посочени в член 2, се осигурява посредством системата за взаимно свързване на регистрите в стандартен формат за съобщения и че те са достъпни по електронен път. Държавите-членки също така гарантират спазването на минималните стандарти за сигурност при преноса на данни.
3. Комисията осигурява услуга за търсене на всички официални езици на Съюза по отношение на дружествата, регистрирани в държавите-членки, с цел осигуряване през европейския портал за електронно правосъдие на достъп до:
а)
актовете и данните по член 2;
б)
обяснителните бележки, съществуващи на всички официални езици на Съюза, в които се посочват тези данни и видовете на тези актове.
Член 3в
1. Таксите за получаване на актовете и данните по член 2 чрез системата за взаимно свързване на регистрите не надхвърлят размера на административните разходи за тази услуга.
2. Държавите-членки гарантират, че чрез системата за взаимно свързване на регистрите се осигурява безплатен достъп до следните данни:
а)
наименованието и правно-организационната форма на дружеството;
б)
седалището на дружеството и държавата-членка, в която е регистрирано; както и
в)
регистрационния номер на дружеството.
Освен до тези данни държавите-членки могат по своя преценка да осигурят безплатен достъп и до други актове и данни.
Член 3г
1. Регистърът на дружеството без забавяне осигурява, чрез системата за взаимно свързване на регистрите, информация относно започването или прекратяването на всяко производство по ликвидация на дружеството или по обявяването му в несъстоятелност и относно заличаването на дружеството от регистъра, ако това поражда правни последици в държавата-членка на регистъра на дружеството.
2. Регистърът на клона без забавяне осигурява получаването на информацията по параграф 1 чрез системата за взаимно свързване на регистрите.
3. Посоченият в параграфи 1 и 2 обмен на информация е безплатен за регистрите.“
4)
Вмъкват се следните членове:
„Член 4a
1. Създава се европейска централна платформа („платформата“).
2. Системата за взаимно свързване на регистрите се състои от:
-
регистрите на държавите-членки,
-
платформата,
-
порталът, който служи за европейска електронна точка за достъп.
3. Държавите-членки осигуряват оперативната съвместимост на своите регистри в рамките на системата за взаимно свързване на регистрите чрез платформата.
4. Държавите-членки могат да установят точки за достъп по избор до системата за взаимно свързване на регистрите. Те без забавяне уведомяват Комисията за установяването на такива точки за достъп и за съществените промени, свързани с тяхната работа.
5. Достъпът до информацията от системата за взаимно свързване на регистрите се осигурява чрез портала и чрез точките за достъп по избор, установени от държавите-членки.
6. Установяването на системата за взаимно свързване на регистрите не засяга съществуващите двустранни споразумения относно обмена на информация за дружествата, сключени между държавите-членки.
Член 4б
1. Комисията решава дали да разработи и/или експлоатира платформата със собствени средства или чрез трето лице.
Ако Комисията реши да разработи и/или да експлоатира платформата чрез трето лице, изборът на третото лице и прилагането от страна на Комисията на споразумението, сключено с това трето лице, се извършва в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (18).
2. Когато Комисията реши да разработи платформата чрез трето лице, тя установява чрез актове за изпълнение техническите спецификации за целите на процедурата за възлагане на обществена поръчка и продължителността на споразумението, което се сключва с това трето лице.
3. Когато Комисията реши да експлоатира платформата чрез трето лице, тя приема чрез актове за изпълнение подробни правила относно оперативното управление на платформата.
Оперативното управление на платформата включва по-специално:
-
надзора върху работата на платформата,
-
сигурността и защитата на данните, които се разпространяват и обменят при използването на платформата,
-
координирането на отношенията между регистрите на държавите-членки и третото лице.
Надзорът върху работата на платформата се упражнява от Комисията.
4. Актовете за изпълнение, посочени в параграфи 2 и 3, се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 4д, параграф 2.
Член 4в
Комисията приема чрез актове за изпълнение:
а)
техническите спецификации за определяне на методите за обмена на електронни съобщения за целите на системата за взаимно свързване на регистрите;
б)
техническите спецификации на протоколите за обмен на съобщения;
в)
техническите мерки, гарантиращи минималните стандарти за сигурност на информационните технологии за съобщаването и разпространението на информация в рамките на системата за взаимно свързване на регистрите;
г)
техническите спецификации, определящи методите за обмен на информация между регистъра, в който е вписано дружеството, и регистъра, в който е вписан клонът, по член 3г от настоящата директива и член 5а от Единадесета Директива 89/666/ЕИО на Съвета от 21 декември 1989 г. относно изискванията за оповестяване на данни за клонове, открити в една държава-членка от някои видове дружества, регулирани от правото на друга държава (19);
д)
подробния списък с данни, които се предават за целите на обмена на информация между регистрите по член 3г от настоящата директива, член 5а от Директива 89/666/ЕИО и член 13 от Директива 2005/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. относно презграничните сливания на дружества с ограничена отговорност (20);
е)
техническите спецификации, определящи структурата на стандартния формат за съобщения за целите на обмена на информация между регистрите, платформата и европейския портал за електронно правосъдие;
ж)
техническите спецификации, определящи набора от данни, необходими за изпълнението на функциите на платформата, както и метода за съхраняване, използване и защита на такива данни;
з)
техническата спецификация, определяща структурата и използването на единния идентификационен код за обмена на съобщения между регистрите;
и)
спецификацията, определяща техническите методи на експлоатация на системата за взаимно свързване на регистрите по отношение на разпространението и обмена на информация, и спецификацията, определяща услугите в областта на информационните технологии, които се предоставят от платформата, като се гарантира предаването на съобщенията на съответната езикова версия;
й)
хармонизираните критерии за услугата за търсене, която се предоставя от портала;
к)
начините за извършване на плащания, като се вземат предвид достъпните средства за плащане като например плащания онлайн;
л)
подробната информация в обяснителните бележки, в които се посочват данните и видовете актове по член 2;
м)
техническите условия за наличност на услугите, които се предлагат от системата за взаимно свързване на регистрите;
н)
процедурата и техническите изисквания за свързването на точките за достъп по избор към платформата.
Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 4д, параграф 2.
Комисията приема тези актове за изпълнение до 7 юли 2015 г.
Член 4г
1. Създаването и бъдещото развитие на платформата и мерките за адаптиране на портала, които произтичат от настоящата директива, се финансират от общия бюджет на Съюза.
2. Поддържането и работата на платформата се финансират от общия бюджет на Съюза и могат да бъдат съфинансирани от таксите за достъп до системата за взаимно свързване на регистрите, които се събират от нейните отделни потребители. Настоящият параграф не засяга таксите на национално равнище.
3. Комисията може, чрез делегирани актове и в съответствие с член 13а, да приема правила относно това, дали да съфинансира платформата чрез събиране на такси и, в такъв случай, размера на таксите, които се събират от отделните потребители в съответствие с параграф 2.
4. Таксите, налагани в съответствие с параграф 2, не засягат таксите, ако има такива, които държавите-членки събират за получаването на актове и данни по член 3в, параграф 1.
5. Таксите, налагани в съответствие с параграф 2, не се събират за получаване на данните по член 3в, параграф 2, букви а), б) и в).
6. Всяка държава-членка поема разходите за адаптиране на националните си регистри, както и разходите за тяхното поддържане и работа, произтичащи от настоящата директива.
Член 4д
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (21).
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5)
Вмъква се следният член:
„Член 7a
Обработката на лични данни в рамките на настоящата директива се извършва в съответствие с Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (22).
6)
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА 4A
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ
Член 13a
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 4г, параграф 3, се предоставя на Комисията за неопределен срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 4г, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощие. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 4г, параграф 3, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.“
Член 4
Доклад и редовен диалог
1. Не по-късно от пет години след крайната дата за прилагане на разпоредбите, посочени в член 5, параграф 2, Комисията публикува доклад за работата на системата за взаимно свързване на регистрите, в който по-специално се разглежда нейната техническа експлоатация и финансовите ѝ аспекти.
2. Този доклад се придружава, ако е целесъобразно, от предложения за изменение на настоящата директива.
3. Комисията и представителите на държавите-членки провеждат редовни срещи за обсъждане на въпросите, попадащи в приложното поле на настоящата директива, във всеки един подходящ форум.
Член 5
Транспониране
1. Държавите-членки приемат, публикуват и прилагат необходимите законови, подзаконови и административни разпоредби, за да се съобразят с настоящата директива, до 7 юли 2014 г.
2. Независимо от параграф 1, най-късно две години след приемането на актовете за изпълнение, посочени в член 4в от Директива 2009/101/ЕО ,държавите-членки приемат, публикуват и прилагат необходимите разпоредби, за да се съобразят със:
-
член 1, параграфи 3 и 4 и член 5а от Директива 89/666/ЕИО,
-
член 13 от Директива 2005/56/ЕО,
-
член 3, параграф 1, втора алинея, членове 3б, 3в, 3г и член 4а, параграфи 3-5 от Директива 2009/101/ЕО.
При приемането на тези актове за изпълнение Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз крайната дата за прилагането на разпоредбите, посочени в настоящия параграф.
3. Когато държавите-членки приемат мерките, посочени в параграф 1, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Начините на това позоваване се определят от държавите-членки.
4. Държавите-членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното право, които приемат в областта, регулирана с настоящата директива.
Член 6
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 7
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 13 юни 2012 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/17/EL,
13. juuni 2012,
millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 50,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Siseturu võimalusi kasutades laienevad äriühingud üha enam riigipiiridest väljapoole. Piiriülestesse kontsernidesse ja mitmesugustesse ümberkorraldusprotsessidesse, nagu ühinemised ja jagunemised, on kaasatud eri liikmesriikide äriühingud. Sellest tulenevalt aina suureneb piiriülene nõudlus äriühinguid käsitleva teabe järele. Äriühinguid käsitlev ametlik teave ei ole piiriüleselt siiski alati hõlpsasti kättesaadav.
(2)
Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnendas direktiivis 89/666/EMÜ (avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt) (3) kehtestatakse nende dokumentide ja andmete loetelu, mida äriühingud peavad oma filiaali registris avaldama. Registritel ei ole siiski õiguslikult siduvat kohustust vahetada välisfiliaale käsitlevaid andmeid. See põhjustab õiguslikku ebakindlust kolmandate isikute jaoks, kuna vaatamata äriühingu registrist kustutamisele võib selle filiaal tegutsemist jätkata.
(3)
Piiriülesed ühinemised on muutnud ettevõtlusregistritevahelise igapäevase koostöö möödapääsmatuks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivis 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) (4) nõutakse registritelt piiriülest koostööd. Kahjuks ei ole loodud sidekanaleid, mis aitaksid menetlusi kiirendada, saada üle keeleprobleemidest ja suurendada õiguskindlust.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiviga 2009/101/EÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (5) tagatakse muu hulgas see, et registris talletatud dokumentide ja andmetega saab tutvuda nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt. Kodanikud ja äriühingud peavad registris otsinguid tegema ikkagi riigipõhiselt, eelkõige sellepärast, et praegune registritevaheline vabatahtlik koostöö ei ole osutunud piisavaks.
(5)
Komisjoni teatises ühtse turu akti kohta määratleti keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamine meetmena, mis on vajalik ettevõtjasõbraliku õigus- ja maksukeskkonna loomiseks. Sidestamine peaks kaasa aitama Euroopa ettevõtluse konkurentsivõime edendamisele, kuna see vähendab halduskoormust ja suurendab õiguskindlust ning aitab sellega kaasa ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist väljumisele, mis on üks strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärk. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia uuenduste kasutamise abil peaks sidestamine aitama parandada ka registritevahelist piiriülest koostööd.
(6)
Nõukogu 25. mai 2010. aasta järeldustes äriregistrite ühendamise kohta kinnitati, et äriühinguid käsitlevale ajakohastatud ja usaldusväärsele teabele juurdepääsu parandamine võib suurendada kindlustunnet turul ning aidata kaasa Euroopa ettevõtluse arengu taastumisele ja konkurentsivõime suurenemisele.
(7)
Euroopa Parlament rõhutas oma 7. septembri 2010. aasta resolutsioonis äriregistrite ühendamise kohta, (6) et projektist on Euroopa majanduspiirkonna edasise integreerumise jaoks kasu ainult juhul, kui kõik liikmesriigid võrgustikus osalevad.
(8)
Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskavaga (2009-2013) (7) nähakse ette Euroopa e-õiguskeskkonna portaali (edaspidi „portaal”) loomine, millest saab Euroopa ühtne elektrooniline juurdepääsupunkt õigusteabele, õigus- ja haldusasutustele, registritele, andmebaasidele ja muudele teenustele, ning tegevuskavas peetakse tähtsaks keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamist.
(9)
Piiriülest juurdepääsu äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitlevale äriteabele saab parandada ainult siis, kui kõik liikmesriigid aitavad kaasa registritevahelise elektroonilise teabevahetuse võimaldamisele ning edastavad üksikkasutajatele äriteavet standardsel kujul (kasutades identset sisu ja koostalitlusvõimelisi tehnoloogiaid) kogu liidus. Registrite koostalitlusvõime tuleks tagada liikmesriikide registrite (edaspidi „riigisisesed registrid”) pakutavate teenuste abil, mis peaksid endast kujutama Euroopa keskse platvormi (edaspidi „platvorm”) liideseid. Platvorm peaks olema infotehnoloogia vahendite tsentraliseeritud kogum teenuste integreerimiseks ning moodustama ühtse liidese. Kõnealust ühtset liidest peaksid kasutama kõik riigisisesed registrid. Platvorm peaks osutama liidese ülesannet täitvaid teenuseid Euroopa elektrooniliseks juurdepääsupunktiks olevale portaalile ja liikmesriikide poolt vabal valikul loodud juurdepääsupunktidele. Kõnealust platvormi tuleks käsitada kui registrite sidestamise vahendit, mitte kui eraldiseisvat õigusvõimelist isikut. Platvorm peaks olema võimeline edastama kordumatute tunnuste abil teavet liikmesriigi igast registrist teiste liikmesriikide pädevatele registritele standardteate kujul (infotehnoloogiasüsteemide vahel vahetatavate teadete elektrooniline kuju, näiteks xml) ja asjakohases keeleversioonis.
(10)
Direktiivi eesmärk ei ole keskse registrite andmebaasi loomine, milles talletatakse sisulist teavet äriühingute kohta. Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi (edaspidi „registrite sidestamise süsteem”) rakendamise käigus tuleks kindlaks määrata ainult selliste andmete kogum, mis on vajalik platvormi korrektseks toimimiseks. Andmete hulka peaksid eelkõige kuuluma operatiivandmed, sõnaraamatud ja sõnastikud. Andmete kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ka vajadust tagada registrite sidestamise süsteemi tõhus toimimine. Andmeid tuleks kasutada toimingute teostamise võimaldamiseks platvormi poolt ja neid ei tohiks kunagi teha avalikkusele vahetult kättesaadavaks. Samuti ei peaks platvorm muutma riigisisestes registrites äriühingute kohta talletatavate andmete ega registrite sidestamise süsteemi kaudu edastatavate, äriühingute kohta käivate andmete sisu.
(11)
Kuna direktiivi eesmärk ei ole keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite riiklike süsteemide ühtlustamine, ei ole liikmesriikidel kohustust muuta oma riiklikku registrite süsteemi, eelkõige seoses andmete haldamise ja talletamise, tasude ning kasutuse ja andmete avalikustamisega riigisiseseks otstarbeks.
(12)
Käesoleva direktiivi raames töötleb portaal platvormi abil üksikkasutajate päringuid äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitleva äriteabe kohta, mida hoitakse riigisisestes registrites. See võimaldab portaalis esitada otsingute tulemused, sealhulgas selgitavad märkused, kõigis liidu ametlikes keeltes, milles teave esitatakse. Selleks, et parandada kolmandate isikute kaitset teistes liikmesriikides, tuleks portaalis lisaks avaldada põhiteave nende dokumentide ja andmete õigusliku tähenduse kohta, mis avalikustatakse kooskõlas direktiiviga 2009/101/EÜ vastu võetud liikmesriikide õigusaktidele.
(13)
Liikmesriikidel peaks olema võimalus vabal valikul luua üks või mitu juurdepääsupunkti, mis võivad mõjutada platvormi kasutamist ja toimimist. Seetõttu tuleks komisjoni nõuetekohaselt teavitada juurdepääsupunktide loomisest ja teistest olulistest muudatustest nende toimimises, eelkõige sulgemisest. Teavitamine ei tohiks kuidagi piirata liikmesriigi õigust juurdepääsupunkte vabal valikul luua ja hallata.
(14)
Äriühingutel ja nende teistes liikmesriikides avatud filiaalidel peaks olema kordumatu tunnus, mis võimaldab neid liidus selgelt identifitseerida. Tunnust tuleks kasutada registrite sidestamise süsteemi kaudu toimivas registritevahelises teabevahetuses. Seetõttu ei peaks äriühingud ja filiaalid olema kohustatud lisama kordumatut tunnust direktiivides 89/666/EMÜ ja 2009/101/EÜ nimetatud äriühingu dokumentidesse või tellimiskviitungitele. Omaenda teabevahetuse eesmärkidel peaksid nad jätkama oma riigisisese registreerimisnumbri kasutamist.
(15)
Peaks olema võimalik luua selge seos äriühingu registri ja registrite vahel, kuhu on kantud äriühingu teistes liikmesriikides asutatud filiaalid, mis hõlmaks teabe vahetamist äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, juhul kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi. Liikmesriikidel peaks olema võimalus otsustada, milliseid menetlusi nad oma territooriumil registreeritud filiaalide puhul järgivad, kuid nad peaksid tagama vähemalt selle, et tegevuse lõpetanud äriühingu filiaalid kustutatakse registrist põhjendamatu viivituseta, vajaduse korral aga pärast asjaomase filiaali likvideerimismenetluse lõppu. Seda kohustust ei tuleks kohaldada registrist kustutatud äriühingute filiaalidele juhul, kui äriühingul on olemas õigusjärglane, näiteks kui on muutunud äriühingu õiguslik vorm, toimunud ühinemine või jagunemine või äriühingu registrijärgne asukoht on viidud ühest riigist teise.
(16)
Direktiivi ei tuleks kohaldada nende filiaalide suhtes, mille on liikmesriigis asutanud äriühing, millele ei kohaldata ühegi liikmesriigi õigust (vastavalt direktiivi 89/666/EMÜ artiklis 7 sätestatule).
(17)
Direktiivi 2005/56/EÜ tuleks muuta, et tagada registritevaheline teabevahetus registrite sidestamise süsteemi kaudu.
(18)
Liikmesriigid peaksid tagama, et kõik äriühinguid käsitleva registritesse kantud teabe muudatused kaasajastatakse põhjendamatu viivituseta. Ajakohastatud teave tuleks tavaliselt teha kättesaadavaks 21 päeva jooksul alates kõnealuseid muudatusi käsitleva täieliku dokumentatsiooni kättesaamisest, sealhulgas pärast õiguspärasuse kontrollimist vastavalt siseriiklikule õigusele. Kõnealust tähtaega tuleks tõlgendada selliselt, et liikmesriikidel tuleb teha mõistlikke jõupingutusi direktiivis sätestatud tähtajast kinnipidamiseks. Nõuet ei tuleks kohaldada raamatupidamisdokumentide puhul, mille äriühingud peavad iga majandusaasta kohta esitama. Erand on põhjendatud riigisiseste registrite ülekoormusega aruandluse esitamise perioodil. Kooskõlas kõikides liikmesriikides tunnustatud õiguse üldpõhimõtetega tuleks 21-päevane tähtaeg peatada force majeure'i puhul.
(19)
Kui komisjon otsustab platvormi luua ja/või seda hallata kolmanda isiku kaudu, peaks see olema kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8). Tuleks tagada liikmesriikide asjakohasel määral osalemine kõnealuses protsessis, kehtestades riigihankemenetluse puhul kasutatava tehnilise kirjelduse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (9) artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega.
(20)
Kui komisjon otsustab platvormi hallata kolmanda isiku kaudu, tuleks tagada teenuste osutamise järjepidevus registrite sidestamise süsteemi kaudu ning platvormi toimimise asjakohane avaliku võimu järelevalve. Platvormi toimimise juhtimisega seotud üksikasjalikud eeskirjad tuleks kehtestada määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega. Liikmesriikide panus kogu süsteemi toimimisse tuleks igal juhul tagada komisjoni ja liikmesriikide esindajate vahelise korrapärase dialoogi kaudu küsimustes, mis puudutavad registrite sidestamise süsteemi käitamist ja selle tulevast arengut.
(21)
Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamiseks on vaja kooskõlastada riiklikke süsteeme, mille tehnilised näitajad on erinevad. See nõuab tehniliste meetmete ja kirjelduste vastuvõtmist, mille puhul tuleb arvesse võtta registritevahelisi erinevusi. Käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused kõnealuste tehniliste ja operatiivsete küsimuste lahendamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlusega.
(22)
Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide õigust võtta tasu äriühingute kohta käiva teabe hankimise eest registrite sidestamise süsteemi kaudu, kui sellist tasu nõutakse siseriikliku õiguse kohaselt. Seetõttu peaksid registrite sidestamise süsteemi tehnilised meetmed ja kirjeldused võimaldama kehtestada maksete tegemise viisi. Direktiivis ei tohiks eelistada selles osas mingeid konkreetseid tehnilisi lahendusi, kuna maksete tegemise viis tuleks kindlaks määrata rakendusaktide vastuvõtmise käigus, võttes arvesse laialdaselt kättesaadavaid internetipõhiseid maksesüsteeme.
(23)
Oleks soovitav, et kolmandad riigid saaksid tulevikus registrite sidestamise süsteemis osaleda.
(24)
Registrite sidestamise süsteemi rahastamise küsimuse õiglane lahendus nõuab, et nii liit kui ka liikmesriigid osaleksid süsteemi rahastamises. Liikmesriigid peaksid kandma riigisiseste registrite süsteemiga vastavusse viimise kulud, samas kui keskseid elemente - platvormi ja portaali kui Euroopa ühtset juurdepääsupunkti - tuleks rahastada liidu üldeelarve vastavalt eelarverealt. Käesoleva direktiivi mitteoluliste osade täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte äriühinguid käsitleva teabe hankimise eest võetava tasu kohta. See ei mõjuta riiklike registrite võimalust võtta tasu, kuid võib endast kujutada lisatasu platvormi hoolduse ja käitamise rahastamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(25)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (11) reguleerivad isikuandmete töötlemist liikmesriikides, sealhulgas isikuandmete edastamist elektrooniliselt. Isikuandmete töötlemisel peaksid liikmesriikide registrid, komisjon ja vajaduse korral platvormi haldavad kolmandad isikud täitma nimetatud õigusaktidega sätestatut. Registrite sidestamise süsteemi kohta vastu võetud rakendusaktid peaksid vajaduse korral tagama neist õigusaktidest kinnipidamise, eelkõige määrates kindlaks kõigi süsteemis osalejate ülesanded ja kohustused ning nende suhtes kohaldatavad organisatsioonilised ja tehnilised eeskirjad.
(26)
Liikmesriigid peavad registrite sidestamise süsteemi käivitamiseks tegema selles vajalikud kohandused, eelkõige töötama välja iga registrit platvormiga ühendava liidese, mis võimaldaks süsteemil toimida. Seetõttu tuleks direktiiviga ette näha süsteemi tehnilist toimimist käsitlevate sätete liikmesriikidepoolse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaja edasilükkamine. Kõnealune tähtaeg peaks lähtuma registrite sidestamise süsteemi tehnilisi meetmeid ja kirjeldusi käsitlevate rakendusaktide vastuvõtmisest komisjoni poolt. Registrite sidestamise süsteemi tehnilist toimimist käsitlevate direktiivi sätete ülevõtmise ja kohaldamise tähtaeg peaks võimaldama liikmesriikidel lõpule viia vajalikud õiguslikud ja tehnilised kohandused, et muuta kõnealune süsteem mõistliku aja jooksul täielikult toimivaks.
(27)
Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (12) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.
(28)
Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artiklis 8 tunnustatud põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus oma isikuandmete kaitsele.
(29)
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parandada piiriülest juurdepääsu äriteabele, tagada ajakohastatud teabe salvestamist filiaalide registrites ja luua selged registritevahelised sidekanalid piiriüleste registreerimistoimingute korral, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja seetõttu on neid ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(30)
Direktiive 89/666/EMÜ, 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ tuleks seega vastavalt muuta.
(31)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga ning ta esitas oma arvamuse 6. mail 2011. aastal (13),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 89/666/EMÜ muudatused
Direktiivi 89/666/EMÜ muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklisse 1 lisatakse järgmised lõiked:
„3. Artikli 2 lõikes 1 osutatud dokumendid ja andmed tehakse avalikkusele kättesaadavaks keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi kaudu, mis on loodud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/101/EÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (14) artikli 4a lõikega 2 (edaspidi „registrite sidestamise süsteem”). Nimetatud direktiivi artiklit 3b ja artikli 3c lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis.
4. Liikmesriigid tagavad, et filiaalidel oleks kordumatu tunnus, mis võimaldab neid selgelt identifitseerida registritevahelises teabevahetuses registrite sidestamise süsteemi kaudu. Kordumatu tunnus koosneb vähemalt elementidest, mis võimaldavad identifitseerida registrit pidavat liikmesriigi, riigisisese päritoluregistri ja filiaali numbri selles registris, ning kui see on asjakohane, identifitseerimisvigu vältida aitavatest elementidest.
2)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 5a
1. Äriühingu register teeb registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata kättesaadavaks teabe äriühingu mis tahes likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, juhul kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi.
2. Filiaali register tagab registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata lõikes 1 osutatud teabe kättesaamise.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teabevahetus on registrite jaoks tasuta.
4. Liikmesriigid määravad kindlaks, missugust menetlust tuleb lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe saamisel järgida. Selline menetlus tagab, et tegevuse lõpetanud või muul põhjusel registrist kustutatud äriühingute filiaalid kustutatakse registrist põhjendamatu viivituseta.
5. Lõike 4 teist lauset ei kohaldata registrist kustutatud äriühingute filiaalidele, kui äriühingu kustutamine toimus äriühingu õigusliku vormi muutumise, äriühingu ühinemise või jagunemise või registrijärgse asukoha üleviimise tõttu ühest riigist teise.”
3)
Lisatakse järgmine jagu:
„IIIA JAGU
ANDMEKAITSE
Artikkel 11a
Käesoleva direktiiviga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (15).
Artikkel 2
Direktiivi 2005/56/EÜ muudatused
Direktiivi 2005/56/EÜ muudetakse järgmiselt.
1)
Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 13
Registreerimine
Kord, mille kohaselt kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/101/EÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (16) artikliga 3 avalikustatakse piiriülese ühinemise lõpuleviimine avalikus registris, kuhu iga ühinemises osalev äriühing oma dokumendid esitama peab, määratakse asjaomase riigi territooriumi osas kindlaks iga liikmesriigi õiguse alusel, mille jurisdiktsiooni alla ühinevad äriühingud kuuluvad.
Register, kuhu piiriülese ühinemise teel tekkinud äriühing kantakse, teatab direktiivi 2009/101/EÜ artikli 4a lõike 2 kohaselt loodud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata registrile, kuhu mõni osalev äriühing pidi dokumendid esitama, et piiriülene ühinemine on jõustunud. Kui see on ette nähtud, toimub varasema kande kustutamine nimetatud teate laekumisel, kuid mitte varem.
2)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 17a
Andmekaitse
Käesoleva direktiiviga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (17).
Artikkel 3
Direktiivi 2009/101/EÜ muudatused
Direktiivi 2009/101/EÜ muudetakse järgmiselt.
1)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 2a
1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 3 lõike 1 esimeses lõigus osutatud pädevasse registrisse kantakse kõik muudatused artiklis 2 osutatud dokumentides ja andmetes ning need avalikustatakse kooskõlas artikli 3 lõigetega 3 ja 5, tavaliselt 21 päeva jooksul pärast muudatusi käsitleva täieliku dokumentatsiooni kättesaamist, sealhulgas pärast siseriikliku õiguse kohaselt nõutavat õiguspärasuse kontrolli seoses registrisse kandmisega, kui see on ette nähtud.
2. Lõiget 1 ei kohaldata artikli 2 punktis f osutatud raamatupidamisdokumentide suhtes.”
2)
Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
„Liikmesriigid tagavad, et äriühingutel on kordumatu tunnus, mis võimaldab neid kooskõlas artikli 4a lõikega 2 loodud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi (edaspidi „registrite sidestamise süsteem”) kaudu registritevahelises teabevahetuses selgelt identifitseerida. Nimetatud kordumatu tunnus koosneb vähemalt elementidest, mis võimaldavad identifitseerida registrit pidava liikmesriigi, riigisisese päritoluregistri ja äriühingu registrinumbri selles registris, ning kui see on asjakohane, identifitseerimisvigu vältida aitavatest elementidest.”
3)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 3a
1. Liikmesriigid tagavad, et kättesaadavaks tehakse selge ja ajakohastatud teave, mis selgitab siseriiklikke õigusnorme, mille alusel kolmandad isikud võivad vastavalt artikli 3 lõigetele 5, 6, ja 7 tugineda artiklis 2 osutatud andmetele ja dokumendiliikidele.
2. Liikmesriigid esitavad Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis (edaspidi „portaal”) avaldamiseks vajaliku teabe vastavalt portaali eeskirjadele ja tehnilistele nõuetele.
3. Komisjon avaldab kõnealuse teabe portaalis kõikides liidu ametlikes keeltes.
Artikkel 3b
1. Artiklis 2 osutatud dokumentide ja andmete elektroonilised koopiad tehakse samuti registrite sidestamise süsteemi kaudu avalikkusele kättesaadavaks.
2. Liikmesriigid tagavad, et artiklis 2 osutatud dokumendid ja andmed on registrite sidestamise süsteemi kaudu kättesaadavad standardteate kujul ja elektroonilisel teel. Samuti tagavad liikmesriigid, et järgitakse andmeedastuse minimaalseid turvastandardeid.
3. Komisjon pakub liikmesriikides registreeritud äriühingute kohta otsinguteenust kõikides liidu ametlikes keeltes, eesmärgiga teha portaali kaudu kättesaadavaks:
a)
artiklis 2 osutatud dokumendid ja andmed;
b)
selgitavad märkused kõigis liidu ametlikes keeltes, milles loetletakse kõnealused andmed ja dokumendiliigid.
Artikkel 3c
1. Registrite sidestamise süsteemi kaudu artiklis 2 osutatud dokumentide ja andmete hankimise tasud ei tohi ületada asjaomaseid halduskulusid.
2. Liikmesriigid tagavad, et järgmised andmed on registrite sidestamise süsteemi kaudu tasuta kättesaadavad:
a)
äriühingu nimi ja õiguslik vorm;
b)
äriühingu registrijärgne asukoht ja liikmesriik ning
c)
äriühingu registrinumber.
Lisaks kõnealustele andmetele võivad liikmesriigid otsustada teha tasuta kättesaadavaks muid dokumente ja andmeid.
Artikkel 3d
1. Äriühingu register teeb registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata kättesaadavaks teabe äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, juhul kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi.
2. Filiaali register tagab lõikes 1 osutatud teabe viivitamatu kättesaamise registrite sidestamise süsteemi kaudu.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teabevahetus on registrite jaoks tasuta.”
4)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 4a
1. Luuakse Euroopa keskne platvorm (edaspidi „platvorm”).
2. Registrite sidestamise süsteemi kuuluvad:
-
liikmesriikide registrid,
-
platvorm,
-
portaal kui Euroopa elektrooniline juurdepääsupunkt.
3. Liikmesriigid tagavad platvormi kaudu oma registrite koostalitlusvõime registrite sidestamise süsteemis.
4. Liikmesriigid võivad luua vabal valikul juurdepääsupunkte registrite sidestamise süsteemile. Liikmesriigid teavitavad põhjendamatu viivituseta komisjoni juurdepääsupunktide loomisest ja kõigist olulistest muudatustest nende toimimises.
5. Juurdepääs registrite sidestamise süsteemis leiduvale teabele tagatakse portaali ja liikmesriikide vabal valikul loodud juurdepääsupunktide kaudu.
6. Registrite sidestamise süsteemi loomine ei mõjuta olemasolevaid kahepoolseid kokkuleppeid, mis on liikmesriikide vahel sõlmitud äriühinguid käsitleva teabevahetuse kohta.
Artikkel 4b
1. Komisjon otsustab platvormi luua ja/või hallata kas oma vahenditega või kolmanda isiku kaudu.
Kui komisjon otsustab platvormi luua ja/või hallata kolmanda isiku kaudu, toimub kolmanda isiku valimine ning temaga sõlmitud lepingu täitmine komisjoni poolt kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (18).
2. Kui komisjon otsustab platvormi luua kolmanda isiku kaudu, siis määrab komisjon rakendusaktide abil kindlaks riigihangete puhul kasutatava tehnilise kirjelduse ning kolmanda isikuga sõlmitava lepingu kestuse.
3. Kui komisjon otsustab, et platvormi hallatakse kolmanda isiku kaudu, võtab komisjon rakendusaktidega vastu platvormi toimimise juhtimiseks üksikasjalikud eeskirjad.
Platvormi toimimise juhtimise hulka kuulub eelkõige:
-
platvormi toimimise järelevalve;
-
platvormi kaudu levitatavate ja vahetatavate andmete turvalisus ja kaitse;
-
liikmesriikide registrite ja kolmanda isiku vaheliste suhete kooskõlastamine.
Platvormi toimimise järelevalvet teostab komisjon.
4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 4e lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 4c
Komisjon kehtestab rakendusaktidega:
a)
tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks elektroonilise teabevahetuse meetodid registrite sidestamise süsteemi jaoks;
b)
teabevahetusprotokollide tehnilise kirjelduse;
c)
tehnilised meetmed, millega tagatakse teabevahetuse ja teabe levitamise minimaalsed infotehnoloogilised turvastandardid registrite sidestamise süsteemis;
d)
tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks käesoleva direktiivi artiklis 3d ja 21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnenda nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ (avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt) (19) artiklis 5a osutatud äriühingu registri ja filiaali registri vahelise teabevahetuse meetodid;
e)
registritevahelise teabevahetuse eesmärgil edastatava teabe üksikasjaliku loendi, millele on viidatud käesoleva direktiivi artiklis 3d, direktiivi 89/666/EMÜ artiklis 5a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) (20) artiklis 13;
f)
tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite, platvormi ja portaali vahelise teabevahetuse standardteate struktuur;
g)
tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi toimimiseks vajalike andmete kogum ning andmete talletamise, kasutamise ja kaitsmise meetod;
h)
tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registritevahelise teabevahetuse kordumatu tunnuse struktuur ja kasutamine;
i)
kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite sidestamise süsteemi käitamise tehnilised meetodid selles osas, mis puudutab teabe levitamist ja teabevahetust, ning kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi osutatavad infotehnoloogiateenused, tagades teadete edastamise asjakohases keeleversioonis;
j)
portaali pakutava otsinguteenuse ühtsed kriteeriumid;
k)
maksete tegemise viisid, võttes arvesse kättesaadavaid maksesüsteeme, nt internetipõhised maksed;
l)
üksikasjad selgitavate märkuste kohta, milles loetletakse artiklis 2 osutatud andmed ja dokumendiliigid;
m)
registrite sidestamise süsteemi poolt pakutavate teenuste kättesaadavuse tehnilised tingimused;
n)
riigi vabal valikul loodud juurdepääsupunktide platvormiga ühendamise korra ja tehnilised nõuded.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 4e lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Komisjon võtab nimetatud rakendusaktid vastu hiljemalt 7. juuliks 2015.
Artikkel 4d
1. Platvormi loomist ja selle edasist arendamist ning käesolevast direktiivist tulenevaid portaali kohandusi rahastatakse liidu üldeelarvest.
2. Platvormi hooldust ja käitamist rahastatakse liidu üldeelarvest ning seda võib kaasrahastada üksikkasutajatelt registrite sidestamise süsteemile juurdepääsu eest võetavatest tasudest. Käesoleva lõike sätted ei mõjuta riigi tasandil kehtestatud tasusid.
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte eeskirjade kohta, mis määravad, kas platvormi rahastatakse tasu võtmisega, ja kui see on nii, siis kooskõlas lõikega 2 üksikkasutajatelt võetava tasu suuruse kohta.
4. Kooskõlas lõikega 2 kehtestatud tasud ei mõjuta tasusid, mida võidakse kehtestada liikmesriikidele artikli 3c lõikes 1 nimetatud dokumentide ja andmete hankimise eest.
5. Kooskõlas lõikega 2 kehtestatud tasusid ei nõuta artikli 3c lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud andmete hankimise eest.
6. Iga liikmesriik katab käesolevast direktiivist tulenevad kulud, mis on seotud riigisiseste registrite kohandamise ning nende hoolduse ja käitamisega.
Artikkel 4e
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (21) tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
5)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 7a
Käesoleva direktiiviga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (22).
6)
Lisatakse järgmine peatükk:
„PEATÜKK 4A
DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID
Artikkel 13a
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 4d lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4d lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 4d lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.”
Artikkel 4
Aruanne ja korrapärane dialoog
1. Hiljemalt viis aastat pärast artikli 5 lõikes 2 osutatud sätete hiliseimat kohaldamiskuupäeva avaldab komisjon aruande registrite sidestamise süsteemi toimimise kohta, käsitledes eelkõige selle tehnilist käitamist ja finantsaspekte.
2. Aruandele lisatakse ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks, kui see on asjakohane.
3. Komisjoni ja liikmesriikide esindajad tulevad korrapäraselt asjakohases foorumis kokku, et arutada käesolevas direktiivis reguleeritud küsimusi.
Artikkel 5
Ülevõtmine
1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 7. juulit 2014 ja kohaldavad neid hiljemalt 7. juulist 2014.
2. Olenemata lõikest 1 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad hiljemalt kaks aastat pärast direktiivi 2009/101/EÜ artiklis 4c osutatud rakendusaktide vastuvõtmist sätted, mis on vajalikud järgimaks:
-
artikli 1 lõikeid 3 ja 4 ning direktiivi 89/666/EMÜ artiklit 5a;
-
direktiivi 2005/56/EÜ artiklit 13;
-
direktiivi 2009/101/EÜ artikli 3 lõike 1 teist lõiku, artikleid 3b, 3c ja 3d ning artikli 4a lõikeid 3-5, ning kohaldavad neid.
Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmise korral avaldab komisjon käesolevas lõikes osutatud sätete kohaldamise hiliseima kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
3. Kui liikmesriigid lõikes 1 osutatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 6
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 7
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 13. juuni 2012