ДИРЕКТИВА 2010/6/ЕС НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2010 година
за изменение на приложение I към Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно живак, свободен госипол, нитрити и Mowrah, Bassia, Madhuca
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 май 2002 г. относно нежеланите вещества в храните за животни (1), и по-специално член 8, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
В Директива 2002/32/ЕО се предвижда, че използването на продукти, предназначени за хранене на животни и които съдържат нива на нежелани вещества над максимално допустимите граници, посочени в приложение I към посочената директива, е забранено.
(2)
По отношение на живака в своето становище от 20 февруари 2008 г. (2) Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) заключи, че настоящата максимално допустима граница за пълноценните храни за риба (0,1 mg/kg) и максимално допустимата граница за храни, произведени чрез обработка на риба или други морски животни (0,5 mg/kg), не са хармонизирани. След последните нововъведения в състава на храните за животни храните за риба съдържат повече рибно масло и рибно брашно, но възможността за използване на тези ценни фуражни суровини за производството на храни за риба е застрашена предвид настоящите правни разпоредби. За да бъде уреден този въпрос, е целесъобразно максимално допустимата граница за храните за риба да бъде незначително повишена, като това повишение не би застрашило съответствието на рибата, отглеждана в развъдници, с установените максимално допустими граници за живак. Освен това според посоченото становище настоящата максимално допустима граница за пълноценните храни за кучета и котки не осигурява достатъчна защита. Поради това максимално допустимата граница следва да бъде понижена. Тъй като степента на чувствителност на животни с ценна кожа е подобна на тази на котките, посочената максимално допустима граница следва да се прилага също и за животните с ценна кожа.
(3)
По отношение на нитритите в своето становище от 25 март 2009 г. (3) Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) заключи, че за прасета и говеда като представителни чувствителни видове, отглеждани за производство на храна, праговете на безопасност по отношение на съответната доза, при която не се наблюдава вредно въздействие (NOAEL), са достатъчни. Наред с това беше счетено, че наличието на нитрити в животински продукти не предизвиква опасения за човешкото здраве. С максимално съдържание от 100 mg/kg и със съдържание на влага, което надхвърля 20 %, нитрити вече са разрешени за употреба като консервант в пълноценни храни за кучета и котки, както и като добавка в силаж (4). Следователно нитритите не трябва да бъдат разглеждани като нежелано вещество в тези пълноценни храни и в силаж. Поради това в тези случаи не следва да се прилага максимално допустима граница.
(4)
По отношение на госипол в своето становище от 4 декември 2008 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) заключи, че настоящите максимално допустими граници за овце, включително агнета, и кози, включително ярета, не осигуряват достатъчна защита срещу неблагоприятни последици за здравето на животните. Освен това ЕОБХ заключи, че експозицията на човека към госипол посредством консумацията на хранителни продукти от животни, хранени с продукти, получени от памучно семе, вероятно е ниска и не би довела до неблагоприятни последици. Въз основа на посоченото становище максимално допустимите граници за овце, включително агнета, и кози, включително ярета, следва да бъдат понижени.
(5)
По отношение на сапонините в Madhuca longifolia L. в своето становище от 29 януари 2009 г. (5) ЕОБХ заключи, че не се очакват неблагоприятни последици за здравето на животните, тъй като експозицията на целевите животни в Съюза е пренебрежимо малка. ЕОБХ счита, че експозицията на човека чрез храната на сапонините в Madhuca е пренебрежимо малка, тъй като продуктите от Madhuca не се консумират от хората и брашното от Madhuca не се използва в Съюза като фуражна суровина. Следователно е целесъобразно да се заличи редът относно Mowrah, Bassia, Madhuca.
(6)
Поради това Директива 2002/32/ЕО следва да бъде съответно изменена.
(7)
Мерките, предвидени в настоящата директива, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и както Европейският парламент, така и Съветът не възразиха срещу тях,
ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
Член 1
Приложение I към Директива 2002/32/ЕО се изменя в съответствие с приложението към настоящата директива.
Член 2
Държавите-членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, не по-късно от 1 ноември 2010 г. Те незабавно съобщават на Комисията текста на разпоредбите, както и таблица на съответствието между тях и настоящата директива.
Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки.
Държавите-членки съобщават на Комисията текстовете на основните разпоредби от националното си законодателство, което те приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 3
Настоящата директива влиза в сила на дванадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 4
Адресати на настоящата директива са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2010 година.
KOMISJONI DIREKTIIV 2010/6/EL,
9. veebruar 2010,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa elavhõbeda, vaba gossüpoli, nitritite ja pikalehise maduuka osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et selliste loomasöödaks ettenähtud toodete kasutamine, mis sisaldavad soovimatuid aineid üle kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud piirnormide, on keelatud.
(2)
Seoses elavhõbedaga jõudis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) oma 20. veebruari 2008. aasta arvamuses (2) järeldusele, et praegune piirnorm kalade täissööda puhul (0,1 mg/kg) ja piirnorm kala ja teiste mereloomade töötlemisel saadud sööda puhul (0,5 mg/kg) ei ole ühtlustatud. Seoses hiljutiste arengusuundadega loomasööda valemis sisaldab kalasööt rohkem kalaõli ja kalajahu, kuid kehtivad õigusnormid ohustavad nende väärtuslike söödamaterjalide kasutamist kalasööda tootmisel. Selle probleemi lahendamiseks on asjakohane kalasööda piirnormi pisut suurendada, mis ei sea ohtu tehistingimustes kasvatatud kalade vastavust kehtivatele elavhõbedasisalduse piirnormidele. Lisaks tuleb kõnealusest arvamusest välja, et koerte ja kasside täissööda suhtes kehtiv piirnorm ei taga piisavat kaitset. Seega tuleks piirnormi alandada. Kuna karusloomade tundlikkuse tase on sarnane kasside omaga, peaks seda piirnormi kohaldama ka karusloomade puhul.
(3)
Seoses nitrititega jõudis toiduohutusamet oma 25. märtsi 2009. aasta arvamuses (3) järeldusele, et sigade ja veiste kui representatiivsete tundlike toiduloomade liikide puhul on ohutuse piirmäärad vastava täheldatavat kahjulikku toimet mitteavaldava doosiga (NOAEL) võrreldes piisavad. Toiduohutusamet leidis veel, et nitritite sisaldus loomsetes toodetes ei ohusta inimeste tervist. Nitrit on juba lubatud piirmääraga 100 mg/kg säilitusainena koerte ja kasside täissöödas, mille niiskusesisaldus on üle 20 %, ja lisaainena silos (4). Seega ei saa nitritit käsitleda soovimatu ainena sellistes täissöötades ja silos. Järelikult ei peaks nende juhtude suhtes piirnormi kohaldama.
(4)
Seoses gossüpoliga jõudis toiduohutusamet oma 4. detsembri 2008. aasta arvamuses järeldusele, et lammaste ja kitsede, sealhulgas lamba- ja kitsetallede puhul kehtiv piirnorm ei kaitse piisavalt kahjuliku mõju eest loomade tervisele. Lisaks järeldas toiduohutusamet, et inimeste kokkupuude gossüpoliga selliste toiduainete tarbimise kaudu, mis on valmistatud puuvillaseemnetest saadud toodetega söödetud loomadest, on tõenäoliselt vähene ega avalda kahjulikku mõju. Selle arvamuse põhjal tuleks alandada lammaste ja kitsede, sealhulgas lamba- ja kitsetallede puhul kehtivaid piirnorme.
(5)
Seoses pikalehises maduukas sisalduvate saponiinidega jõudis toiduohutusamet oma 29. jaanuari 2009. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kahjulikku mõju loomade tervisele ei tohiks esineda, kuna Euroopa Liidus on sihtloomade kokkupuude ainega minimaalne. Toiduohutusamet on seisukohal, et inimeste toidu kaudu toimuv kokkupuude maduuka saponiinidega on minimaalne, kuna inimesed ei tarbi maduukast saadud tooteid ja maduukajahu ei kasutata Euroopa Liidus söödamaterjalina. Seega on asjakohane pikalehist maduukat käsitlev rida välja jätta.
(6)
Seetõttu tuleks direktiivi 2002/32/EÜ vastavalt muuta.
(7)
Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
Artikkel 2
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. novembriks 2010. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata nende õigus- ja haldusnormide teksti ning nende õigus- ja haldusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavuse tabeli kujul.
Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 3
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 4
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 9. veebruar 2010