РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 585/2012,
26. juuni 2012,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetatakse Horvaatiast pärit rauast või terasest õmblusteta torude importi käsitlev aegumise läbivaatamise menetlus
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõikeid 2 ja 4 ning artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2320/97 (2) kehtestanud dumpinguvastase tollimaksu teatavate muu hulgas Venemaalt pärit rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Komisjoni otsusega 2000/70/EÜ (3) on vastu võetud ühe Venemaa eksportiva tootja hinnakohustus. Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 348/2000 (4) kehtestanud dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1322/2004 (5) on ette nähtud ettevaatusabinõuna lõpetada kehtivate meetmete kohaldamine muu hulgas Venemaalt pärit impordi suhtes seoses teatavate liidu tootjate varasema konkurentsivastase käitumisega (vt nimetatud määruse põhjendust 9).
(2)
Pärast vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 teostatud aegumise läbivaatamisega seotud uurimist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 258/2005 (6) määrusega (EÜ) nr 348/2000 kehtestatud lõplikke meetmeid, tunnistas kehtetuks nimetatud määruse artiklis 2 sätestatud tollimaksudest vabastuse võimaluse ning kehtestas 38,8-protsendilise dumpinguvastase tollimaksu Horvaatiast pärit impordi suhtes ja 64,1-protsendilise dumpinguvastase tollimaksu Ukrainast pärit impordi suhtes, välja arvatud äriühingust Dnepropetrovsk Tube Works pärit import, mille puhul kohaldati 51,9-protsendilist dumpinguvastast tollimaksu.
(3)
Horvaatia ja Ukraina puhul peatas komisjon otsusega 2005/133/EÜ (7) osaliselt lõplikud meetmed üheksaks kuuks alates 18. veebruarist 2005. Osalist peatamist pikendati täiendavalt ühe aasta võrra nõukogu määrusega (EÜ) nr 1866/2005 (8).
(4)
Määrusega (EÜ) nr 954/2006 (9) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes, tunnistas kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2320/97 ja (EÜ) nr 348/2000, lõpetas muu hulgas teatavate Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised ja aegumise läbivaatamised ning ka muu hulgas teatavate Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised („kõige hilisem uurimine”).
(5)
Seepärast kohaldatakse praegu meetmeid, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 954/2006, st Horvaatiast pärit impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaksumäär on 29,8 %, Venemaa puhul 35,8 %, välja arvatud äriühingud Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %) ning äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works (27,2 %), ning Ukraina puhul 25,7 %, välja arvatud äriühing OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %) ja äriühingud CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ning OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Seoses äriühingutega CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant tuleb meenutada, et 2007. aasta veebruaris toimus neil nimemuutus vastavalt CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube lakkas juriidilise isikuna tegutsemast ja kõik tema varalised ja mittevaralised õigused ja kohustused võttis üle detsembris 2007 asutatud LLC Interpipe Niko Tube.
(7)
Euroopa Kohtu 12. veebruari 2012. aasta otsuse (11) alusel ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 266 arvutati Interpipe grupi suhtes kohaldatav tollimaksumäär uuesti. Kõnealuse grupi suhtes praegu kohaldatav tollimaksumäär on 17,7 % vastavalt asjaomast Euroopa Kohtu otsust rakendavale nõukogu määrusele (EÜ) 540/2012 (12).
1.2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(8)
28. juunil 2011 avaldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 Euroopa Liidu Teatajas teate teatavate Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”) (13).
(9)
Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas 29. märtsil 2011 Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate õmblusteta torude kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise või kordumise.
(10)
Lisaks eespool mainitud aegumise läbivaatamisele algatas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kaks osalist läbivaatamist, mis käsitlesid Ukrainast ja Venemaalt pärit rauast ja terasest õmblusteta torude importi (14). Osalist läbivaatamist taotles üks Ukraina eksportivate tootjate grupp, s.o Interpipe grupp, ja üks Venemaa eksportivate tootjate grupp, s.o TMK grupp. Mõlemad läbivaatamised piirdusid dumpingu uurimisega ainult taotluse esitajate osas.
1.3. Uurimine
(11)
Komisjon teatas ametlikult läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning läbivaatamise taotluses nimetatud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(12)
Uurimises osalevate Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate, liidu tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates algselt ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(13)
Kuna ainult üks Venemaa ja üks Ukraina eksportiv tootja esitasid algatamisteates nõutud andmed ning väljendasid valmisolekut teha komisjoniga edasist koostööd, otsustati Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate suhtes väljavõttelist uuringut mitte kohaldada ja saata küsimustik kõnealustele tootjatele. Seejärel otsustas Venemaa eksportiv tootja, kes esitas algatamisteates nõutud teabe, edasisest koostööst loobuda, saates vastuse Venemaa eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikule.
(14)
19 liidu tootjat esitasid valimi moodustamiseks nõutud teabe ja väljendasid valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Liidu tootjatelt saadud teabe alusel oli komisjon enne algatamist võtnud esialgselt valimisse neli liidu tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote tootmismahu ja müügi poolest liidus tüüpilised. 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist valimi asjakohasuse kohta laekunud märkuste põhjal vahetas komisjon ühe esialgu valimisse võetud tootja välja.
(15)
Neli importijat esitasid algatamisteates nõutud teabe ja väljendasid valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Seepärast otsustas komisjon väljavõttelist uuringut mitte kohaldada ning saata küsimustik eespool osutatud importijatele.
(16)
Seega saadeti küsimustikud neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale, neljale importijale ja kõigile endast teatanud eksportivatele tootjatele kolmes asjaomases riigis.
(17)
Ükski Venemaa eksportiv tootja ei esitanud küsimustiku vastuseid. Seega tehakse järeldus, et uurimise raames ei teinud koostööd ükski Venemaa eksportiv tootja.
(18)
Üks Ukraina eksportivate tootjate grupp vastas küsimustikule.
(19)
Küsimustikule vastas üks Horvaatia eksportiv tootja.
(20)
Vastused küsimustikule saadi veel neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt importijalt ja ühelt kasutajalt.
(21)
Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tšehhi Vabariik,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itaalia ja temaga seotud äriühing TGS UK, Aberdeen, Ühendkuningriik,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio ja temaga seotud äriühing Almesa, Barcelona, Hispaania,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;
b)
Horvaatia eksportiv tootja:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
Ukraina eksportiv tooja:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) ja nendega seotud kaubandusettevõtted (LLC Interpipe, Ukraina, Dnepropetrovsk, Ukraina ja Interpipe Europe SA, Lugano, Šveits);
d)
importijad/kasutajad:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itaalia,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itaalia.
(22)
Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2010 kuni 31. märts 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(23)
Vaatlusalune toode on sama, nagu eelmises uurimises, mille tulemusena kehtestati praegu kohaldatavad meetmed, st teatavad Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding - IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (15) (edaspidi „vaatlusalune toode”) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla.
(24)
Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudes rakendustes, näiteks gaasi ja vedelike transpordiks, ehitustegevuses virnastamiseks, mehaanilisteks kasutusteks, gaasitorudena, katlatorudena, samuti puuraukudesse paigaldamiseks ette nähtud torudena, mida kasutatakse mantel-, surve- ja puurtorudena naftatööstuses.
(25)
Õmblusteta torud jõuavad kasutajateni väga erineval kujul. Nad võivad olla näiteks galvaniseeritud, keermestatud, tarnitud roheliste torudena (st kuumtöötlemata), spetsiaalsete otstega, erinevate ristlõigetega, mõõtu lõigatud või lõikamata kujul. Torude jaoks ei ole üldisi standardsuurusi, mis seletab, miks enamik õmblusteta torusid tehakse klientide tellimuse peale. Õmblusteta torud ühendatakse tavaliselt keevitamise teel. Erijuhtudel võib neid ühendada ka keerme abil või kasutada ühekaupa, kuigi neid saab ka edaspidi kokku keevitada. Uurimine näitas, et kõikidel õmblusteta torudel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad.
2.2. Samasugune toode
(26)
Käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas esialgse ja kõige hilisema uurimise järeldusi, et Horvaatias, Venemaal ja Ukrainas toodetud ning liitu eksporditud toodetel ja Horvaatias, Venemaal ja Ukrainas toodetud ning nende riikide siseturul müüdud toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud toodetel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutus ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
(27)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.
3.1. Sissejuhatavad märkused
(28)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi kogumaht Eurostati andmetel 42 723 tonni, mis moodustab 2,5 % liidu turuosast.
(29)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud või kui andmed olid kättesaadavad, sama metoodikat nagu kõige hilisemas uurimises. Koostööst keeldumise korral, nagu Venemaa puhul, kasutati kättesaadavaid andmeid vastavalt algmääruse artiklile 18. Horvaatia ja Ukraina puhul kasutati nii koostööd tegevate äriühingute esitatud teavet kui ka üldsusele kättesaadavat teavet.
3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.2.1. Üldine metoodika
(30)
Kõikide koostööd tegevate Horvaatia ja Ukraina eksportivate tootjate puhul kasutati allpool esitatud üldist metoodikat. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel kummagi asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on kummalegi eksportivale riigile eriomane. Kuna kumbki Venemaa eksportiv tootja ei teinud uurimises koostööd, lähtuti Venemaa puhul kooskõlas algmääruse artikliga 18 asjakohasematest kättesaadavatest andmetest.
3.2.2. Normaalväärtus
(31)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük sõltumatule kliendile on tüüpiline, võrreldes tema liitu toimuva ekspordi kogumahuga, st kas vaatlusaluse toote sellise müügi kogumaht esindas vähemalt 5 % liitu eksporditud müügi kogumahust.
(32)
Iga eksportiva tootja omamaisel turul müüdud tooteliigi puhul, mis on otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse eksportiva tootja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(33)
Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(34)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(35)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mida väljendati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(36)
Kui eksportiv tootja ei müünud konkreetset tooteliiki omamaisel turul või kui tooteliigi omamaine müük oli ebapiisav, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.
(37)
Normaalväärtuse arvutamisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 lähtuti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumisummade arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule eksportiva tootja samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müüki kajastavatest tegelikest andmetest.
3.2.3. Ekspordihind
(38)
Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
3.2.4. Võrdlus
(39)
Normaalväärtust ja koostööd tegevasse gruppi kuuluvate eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
3.2.5. Koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal
(40)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi iga koostööd tegeva äriühingu puhul iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil.
3.3. Horvaatia
(41)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Horvaatia ainsa õmblusteta torude tootja äriühingu CMC Sisak toodangu kogu impordimaht vähem kui 1 % liidu kogutarbimisest.
3.3.1. Normaalväärtus
(42)
Uurimise tulemusel selgus, et vaatlusaluse toote omamaine müük oli tüüpiline, nagu on sedastatud eespool põhjendustes 30 ja 31, kuid müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seetõttu pidi koostööd tegeva tootja puhul arvutama normaalväärtuse algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.
(43)
Seepärast võeti normaalväärtuse aluseks tootmiskulud, millele lisati kättesaadavatest andmetest lähtudes mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskuludeks ning kasumiks.
3.3.2. Ekspordihind
(44)
Koostööd tegev tootja eksportis vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele liidus otse ja ka temaga seotud Šveitsis asuva kaubandusettevõtte kaudu. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind hindade alusel, mida tegelikult maksis või pidi maksma esimene sõltumatu klient liidus.
3.3.3. Võrdlus
(45)
Arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal.
(46)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase, samal kaubandustasandil võrdlemise tagamiseks kohandati hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti transpordikulusid, allahindlusi ja hinnavähendeid ning komisjonitasusid ja laenukulusid.
3.3.4. Dumpingumarginaal
(47)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise arvestusliku normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlusel ilmnes märkimisväärse, ligikaudu 60-protsendilise dumpingu olemasolu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.4. Venemaa
(48)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Venemaalt pärit õmblusteta torude impordi kogumaht Eurostati andmetel 10 785 tonni, mis moodustab ligikaudu 1 % liidu turuosast.
3.4.1. Normaalväärtus
(49)
Nagu eespool kirjeldatud, tuli Venemaa puhul dumpingu olemasolu tuvastamiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lähtuda kättesaadavatest andmetest, kuna Venemaa eksportivad tootjad ei teinud uurimises koostööd. Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja kuna puudusid küsimustiku vastused, arvutati kuumtöödeldud õmblusteta torude puhul normaalväärtus läbivaatamise taotluses ja Metal Experti perioodilistes ülevaadetes esitatud andmete põhjal.
(50)
Seoses gaasihindadega Venemaal märgiti, et kõige hilisema uurimise tulemusena kehtestatud meetmete puhul tuli teha kohandus algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt. Käesolevas uurimises määrati normaalväärtus siiski kindlaks ilma, et oleks kaalutud, kas kohandus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 seoses Venemaa eksportivate tootjate tehtud kulutustega gaasile oli vajalik. Nii toimiti seepärast, et nagu selgitatud põhjenduses 53, ilmneb juba kohandusteta tootmiskulude kasutamisel, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset dumpinguhindadega müük. Arvestades eelnevat ja võttes arvesse asjaolu, et aegumise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline, et omakorda teha kindlaks, kas praegu kohaldatavad meetmed tuleks säilitada või kehtetuks tunnistada, leiti, et ei ole vaja kontrollida, kas algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel tehtavad kohandused oleks käesoleva juhtumi puhul põhjendatud.
3.4.2. Ekspordihind
(51)
Kuumtöödeldud õmblusteta torude asjaomaste liikide keskmine ekspordihind arvutati Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel.
3.4.3. Võrdlus
(52)
Kuna puudusid küsimustikule antud kontrollitud vastused, kasutati normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemiseks taotluses esitatud andmeid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele10.
3.4.4. Dumpingumarginaal
(53)
Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 5 määrati iga tooteliigi puhul dumpingumarginaal kindlaks arvestusliku keskmise normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. Võrdlus näitas 38,4-protsendilise dumpingumarginaali olemasolu, mis on suurem kui kõige hilisemal uurimisel tuvastatud 35,8-protsendiline dumpingumarginaal.
3.5. Ukraina
(54)
Kolmest Ukraina teadaolevast eksportivast tootjast tegi komisjoniga käesolevas läbivaatamisega seotud uurimises koostööd ainult üks eksportivate tootjate grupp, Interpipe grupp. Kõnealuse eksportiva tootja toodang moodustas ligikaudu 70 % Ukraina õmblusteta torude kogutoodangust ja üle 80 % Ukraina koguekspordist liitu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Ukraina eksport liitu vähem kui 2 % liidu tarbimisest.
3.5.1. Normaalväärtus
(55)
Uurimise tulemusel selgus, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline, nagu on sedastatud eespool põhjendustes 31-33. Seega määrati normaalväärtus kindlaks põhjendustes 34-37 kirjeldatud viisil.
(56)
Seoses energiahindadega Ukrainas märgiti, et kõige hilisema uurimise tulemusena kehtestatud meetmete puhul tuli teha kohandus algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt. Käesolevas uurimises määrati normaalväärtus siiski kindlaks ilma, et oleks kaalutud, kas kohandus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 seoses Ukraina eksportivate tootjate tehtud kulutustega energiale oli vajalik. Nii toimiti seepärast, et nagu selgitatud allpool põhjenduses 61, ilmneb juba kohandusteta tootmiskulude kasutamisel, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset dumpinguhindadega müük. Arvestades eelnevat ja võttes arvesse asjaolu, et aegumise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline, et omakorda teha kindlaks, kas praegu kohaldatavad meetmed tuleks säilitada või kehtetuks tunnistada, leiti, et ei ole vaja kontrollida, kas algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel tehtavad kohandused oleks käesoleva juhtumi puhul põhjendatud.
3.5.2. Ekspordihind
(57)
Interpipe grupp eksportis vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus temaga seotud Šveitsis asuva kaubandusettevõtte kaudu. Ekspordihind määrati seega kindlaks põhjenduses 38 kirjeldatud viisil.
3.5.3. Võrdlus
(58)
Interpipe grupi normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi põhjenduses 39 kirjeldatud viisil. Sellest lähtuvalt tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel kohandusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning krediidikulude ja komisjonitasude arvesse võtmiseks.
3.5.4. Dumpingumarginaal
(59)
Dumpingumarginaal määrati kindlaks põhjenduses 40 kirjeldatud viisil.
(60)
Nagu ka kõige hilisemas uurimises ning kooskõlas institutsioonide tavapraktikaga, arvutati kogu grupi jaoks ühine dumpingumarginaal. Kasutatud meetodi kohaselt arvutati dumpingu suurus esiteks iga eksportiva tootja jaoks eraldi ja seejärel arvutati kaalutud keskmine dumpingumäär kogu grupi jaoks. Tuleb märkida, et kõnealune metoodika erines kõige hilisema uurimise ajal kasutatud metoodikast, mille puhul arvutati dumping liidu kõigi tootmisüksuste tootmiskulusid, kasumlikkust ja müüki käsitlevate andmete koondamise teel. Erineva metoodika tingisid muutunud asjaolud, st grupi sees toimus struktuurimuutus, tänu millele sai võimalikuks tuvastada grupi sees konkreetne tootja ja tema müügi- ja tootmisandmed.
(61)
Võrdlus näitas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul liitu eksportivate koostööd tegevate tootjate grupi puhul ligikaudu 10-protsendilist dumpingut.
4. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
4.1. Sissejuhatavad märkused
(62)
Eespool öeldust järeldub, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel jätkus dumpinguhindadega müük. Seepärast uuritakse dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtivuse lõppemise korral alljärgnevalt.
4.1.1. Horvaatia
(63)
Nagu märgitud eespool põhjenduses 46 tuvastati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhindadega müük märkimisväärses ulatuses. Seejärel otsustas eksportiva tootja omanik äriühingust loobuda, mille tagajärjel lõpetas eksportiv tootja 2011. aasta sügisel uute tellimuste vastuvõtmise ja 2011. aasta lõpuks lõpetas täielikult õmblusteta torude tootmise. Seega ei toimu Horvaatias 2012. aastast alates õmblusteta torude tootmist ja pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on eksporditud väga piiratud kogustes.
(64)
Uurimise tulemusena selgus, et äriühingul ei ole olulisi tellimuste järgi toodetud varusid. Suurte varude hoidmine ei anna tooteliikide rohkuse ja suurte kulude tõttu tõepoolest majanduslikku kasu.
(65)
Eespool öeldust lähtudes ja võttes arvesse, et äriühingu müügiprotsess ei ole veel lõppenud, on Horvaatiast pärit dumpinguhinnaga õmblusteta torude impordi jätkumine äärmiselt ebatõenäoline nii lühemas kui ka keskpikas perspektiivis.
4.1.2. Venemaa
4.1.2.1. Sissejuhatavad märkused
(66)
Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.
(67)
Analüüsiti järgmisi elemente: Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, Venemaa tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsust.
4.1.2.2. Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(68)
Pärast lõplike meetmete kehtestamist juunis 2006 ja nende läbivaatamist augustis 2008 nõukogu määrusega (EÜ) nr 812/2008 (16) hakkas Venemaalt pärinevana deklareeritud import järjekindlalt vähenema ning jäi madalale tasemele kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.
(69)
Samal ajal olid Venemaa imporditud dumpinguhinnaga toodete hinnad suhteliselt madalad.
4.1.2.3. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Venemaal
(70)
Õmblusteta torude tootmise koguvõimsuse osas Venemaal tuleb kontrollitud andmete puudumisel märkida, et erinevad üldsusele kättesaadavad teabeallikad viitavad asjaolule, et tootmise koguvõimsus ületab suuresti nõudluse siseturul.
(71)
Kuigi Venemaa turuosa liidus on ainult veidi üle 1 %, hinnatakse Venemaa olemasolevat tootmisvõimsust ligikaudu 4 miljoni tonnini aastas. Venemaa tootmisharu kasutab hinnanguliselt vaid 70 % oma tootmisvõimsusest. Kui välja arvata teadaolev sisetarbimine ja Venemaa ekspordistatistikas kajastuv eksport teistele turgudele, võib vaba tootmisvõimsust praegu hinnata rohkem kui 1 miljoni tonnini aastas, mis vastaks umbes 65 protsendile liidu tarbimisest. Vaatamata praegusele tootmise ülevõimsusele ja lähtudes taotluse esitaja andmetest, mida huvitatud isikud ei vaidlustanud, võib arvata, et Venemaa suurendab lähiaastatel oma tootmisvõimsust veelgi. Üks Venemaa eksportiv tootja väitis, et kuna ta juba rakendas tootmisvõimsust kõrgemal tasemel, ei kavatse ta lähemal ajal seda suurendada. See eksportiv tootja väitis samuti, et turuolukorda käsitleva maineka väljaande sõnul oli Venemaa tootmisharu tootmisvõimsus kõrgel tasemel ja vaatlusaluse toote toodangu maht Venemaal vastas omamaisele tarbimisele. See tootja esitatud teave ei sisaldunud siiski toimikus, kuna see eksportiv tootja ei teinud uurimises koostööd ja seda väidet ei saanud kontrollida. Lisaks ei olnud mõiste „kõrgel tasemel” väljaandes kvantitatiivselt määratletud ja sellest ei saanud midagi järeldada. Seega ei muutnud vaatlusaluse toote tootmis- ja tarbimistaset Venemaal selgitavad märkused mingilgi määral olematuks asjaolu, et Venemaal oli märkimisväärselt palju kasutamata tootmisvõimsust. Tuleb märkida, et hinnanguliselt ligikaudu 4 miljoni tonnini aastas ulatuvat olemasolevat tootmisvõimsust ei vaidlustanud pärast uurimisjärelduste teadaandmist ükski huvitatud isik.
4.1.2.4. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus
(72)
Nagu eespool märgitud, on Venemaa siseturul olulisel määral tootmise ülevõimsust, mis tähendab, et eksisteerib loomulik vajadus leida alternatiivseid turge, kuhu see ülemäärane tootmisvõimsus suunata.
(73)
Liidu turg on üks suurimaid maailmas ja see kasvab pidevalt. Uurimise käigus kogutud teabe alusel on samuti selge, et Venemaa äriühingutel on suur huvi tugevdada oma kohalolekut maailma ühel suurimal turul ning säilitada oma märkimisväärset turuosa liidu turul. Üks Venemaa eksportiv tootja väitis, et algatamisteate kohaselt esitatud teabe alusel oleks pidanud kasutama järeldusi dumpingu olemasolu ja selle kordumise ja kahjustava mõju tõenäosuse kohta, mitte kasutama selleks asjakohasemaid kättesaadavaid andmeid. Samas kui see Venemaa eksportiv tootja otsustas edasisest koostööst loobuda, väitis ta, et sisemiste struktuurimuutuste tõttu ei saa tema puhul küsimustiku lõplikke ehk algatamisjärgset perioodi käsitlevaid vastuseid kasutada selleks, et teha kindlaks, kas dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline või kas olukord on sedavõrd muutunud, et meetmete läbivaatamine nende ulatuse muutmiseks on põhjendatud. Seepärast jõuti järeldusele, et kõnealust teavet ei saa kasutada.
4.1.2.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(74)
Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et Venemaa import toimub siiani dumpinguhindadega ja et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline. Arvestades Venemaa potentsiaalset vaba tootmisvõimsust ja tõsiasja, et liidu turg on maailma suurim atraktiivse hinnatasemega turg, võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral suurendavad Venemaa eksportijad tõenäoliselt veelgi dumpinguhindadega eksporti liitu.
4.1.3. Ukraina
4.1.3.1. Sissejuhatavad märkused
(75)
Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (põhjendused 54-61) uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.
(76)
Sellega seoses analüüsiti järgmisi elemente: Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, Ukraina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsust.
4.1.3.2. Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(77)
Pärast lõplike meetmete kehtestamist juunis 2006 vähenes dumpinguhinnaga import Ukrainast märkimisväärselt ja püsis küllaltki madalal tasemel, alla 2 % liidu turust. Samal ajal olid Ukrainast pärit dumpinguhinnaga imporditud toodete hinnad suhteliselt madalad. Lisaks leiti, et keskmised müügihinnad muudel kui liidu eksportturgudel, kus dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldatud, olid samad või isegi väiksemad kui liitu müüdud toodete hinnad.
4.1.3.3. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Ukrainas
(78)
Üldsusele kättesaadava teabe kohaselt on Ukrainas kolm peamist õmblusteta torude tootjat, kelle tootmisvõimsus on kokku hinnanguliselt ligikaudu 1,5 miljonit tonni aastas, mis on peaaegu võrdne liidu kogutarbimisega.
(79)
Kuigi Ukraina turuosa liidus on vaevalt 2 %, on seal kasutamata tootmisvõimsust 50 % ulatuses ehk 750 000 tonni aastas, mis on ligikaudu pool liidu tarbimisest.
4.1.3.4. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus
(80)
Uurimisel leidis kinnitust, et kõik kolm Ukraina peamist õmblusteta torude tootjat ekspordivad vaatlusalust toodet liitu. Uurimisel tuvastati ka asjaolu, et koostööd tegev äriühing ekspordib tooteid liitu dumpinguhindadega. Üldsusele kättesaadava teabe kohaselt ekspordivad teised kaks Ukraina peamist õmblusteta torude tootjat oma tooteid liitu veelgi madalamate hindadega kui koostööd tegev äriühing.
4.1.3.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(81)
Lähtudes sellest, et Ukraina ekspordib endiselt dumpinguhindadega ja et keskmised müügihinnad muudel kui Euroopa Liidu eksportturgudel olid samad või isegi väiksemad kui liitu müüdud toodete hinnad, ning et Ukrainas on märkimisväärses ulatuses kasutamata tootmisvõimsust, samuti arvestades asjaolu, et liidu turg on suurimaid maailmas, võib teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral Ukraina eksportijad tõenäoliselt suurendavad dumpinguhinnaga eksporti liitu veelgi.
4.2. Järeldus
(82)
Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes tehakse järeldus, et praegu kohaldatavate meetmete kehtivuse lõppemise korral on olemas märkimisväärne ja reaalne oht, et Ukrainast ja Venemaalt pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga import jätkub. Teisalt jõuti Horvaatiaga seotud konkreetsete asjaolude ilmnemisel järeldusele, et Horvaatiast pärit õmblusteta torude impordi suhtes praegu kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral ei ole dumpingu jätkumine tõenäoline.
5. TOOTMINE LIIDUS JA LIIDU TOOTMISHARU
(83)
Liidus toodab õmblusteta torusid ligikaudu 19 tootjat/tootjate ühendust, kes moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(84)
Nagu märgitud põhjenduses 14, moodustati neljast tootjast/tootjate ühendusest koosnev valim nõutud teabe esitanud järgmise 19 liidu tootja seast:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tšehhi Vabariik
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Rumeenia
-
Benteler Stahl / Rohr GmbH, Saksamaa
-
Huta Batory, Poola
-
Ovako Steel AB, Rootsi
-
Productos Tubulares S.A., Hispaania
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Saksamaa
-
Rurexpol SP.Z.o.o., Poola
-
Silcotub, Rumeenia
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itaalia
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Hispaania
-
TMK Artrom, Rumeenia
-
Valcovny Trub Chomutov, Tšehhi Vabariik
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Prantsusmaa
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Tšehhi Vabariik
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksamaa
-
V & M, Prantsusmaa
-
Voest Alpine Tubulars, Austria
-
Železiarne Podbrezová, Slovaki Vabariik
(85)
Tuleb märkida, et nelja valimisse kaasatud liidu tootja toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas 30 % liidu kogutoodangust ja 35 % kogumüügist liidu turul, mida peeti liidu kogutoodangu seisukohast tüüpiliseks, sest eespool nimetatud 19 liidu tootjat andsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 % liidu kogutoodangust.
6. OLUKORD LIIDU TURUL
6.1. Tarbimine liidu turul
(86)
Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügimahu ja Eurostati ELi koguimporti kajastavate andmete põhjal.
(87)
Nimetatud andmete põhjal leiti, et 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kahanes liidu tarbimine 34 % võrra, 2 597 110 tonnilt 1 724 743 tonnini. 2008. aastal oli tarbimine väga suur, mida võib selgitada 2008. aasta kõrgete nafta- ja gaasihindadega, mis hoogustasid investeeringuid nimetatud sektorites ja tõstsid seega nõudlust. Langus leidis aset 2009. aastal, mil tarbimine vähenes peaaegu 50 %. Pärast 2009. aastat hakkas tarbimine kasvama ja kasv jätkus kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tarbimine (tonnides)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indeks
100
52
62
66
6.2. Import asjaomastest riikidest
6.2.1. Kumuleerumine
(88)
Eelmiste uurimiste käigus hinnati Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Kontrolliti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesolevas uurimises.
(89)
Leiti, et igast riigist pärit impordiga seoses kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem. Koguste osas koostati tulevikuanalüüs iga riigi tõenäolise ekspordimahu kohta, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Selgus, et erinevalt Horvaatiast suureneks meetmete kehtetuks tunnistamise korral Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes märgatavalt ning ületaks kindlasti vähetähtsuse künnise. Horvaatiast liitu imporditud kogused vaatlusalusel perioodil leiti olevat tühised ning pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tootmine hoopiski lakkas. Seega ei ole tõenäoline, et lähima aja jooksul olukord muutuks.
(90)
Kuna Horvaatiast liitu imporditud kogused olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tühised ja tõenäoliselt ei suurene eespool põhjenduses 88 toodud põhjustel, siis leiti, et Horvaatiast pärit impordi osas ei olnud algmääruse artikli 3 lõikes 4 kehtestatud tingimused täidetud.
(91)
Kolmest asjaomasest riigist pärit impordi osas leiti uurimise käigus, et nendest riikidest imporditud õmblusteta torud olid oma füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste poolest sarnased. Lisaks olid imporditud õmblusteta torude liigid liidus toodetud tooteliikidega omavahel vahetatavad ning neid turustati liidus samal ajavahemikul. Eelnevat silmas pidades leiti, et asjaomastest riikidest pärit imporditud õmblusteta torud konkureerisid liidus toodetud õmblusteta torudega.
(92)
Eespool toodu põhjal jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused on Venemaa ja Ukraina puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kahe riigi importi kumulatiivselt. Kuna algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused, eriti importtoodete vahelise konkurentsi tingimused, ei olnud Horvaatia puhul täidetud, uuriti kõnealusest riigist pärit importi eraldi.
6.3. Import Venemaalt ja Ukrainast
6.3.1. Impordi maht, turuosa ja hinnad
(93)
Vastavalt Eurostati andmetele vähenes Venemaalt ja Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusalusel perioodil 47 % võrra. Suurem 44-protsendiline langus leidis aset 2009. aastal ja pärast seda on import kahanenud väiksemal määral, 40 611 tonnilt 38 108 tonnini. Seda tuleb vaadelda kahaneva tarbimise taustal.
(94)
Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 2,7 protsendilt 2,2 protsendini.
(95)
Õmblusteta torude kaalutud keskmised impordihinnad langesid 15 protsendipunkti võrra 2009. aastal, siis kasvasid uuesti ning jõudsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2008. aastaga samale tasemele. Kõnealune langus ja sellele järgnev tõus järgis üldjoontes toorainehindade muutusi.
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Import (tonnides)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indeks
100
56
55
53
Turuosa %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indeks
100
111
93
88
Impordihind
741,03
627,66
649,96
734,22
Indeks
100
85
88
99
6.3.2. Hindade allalöömine
(96)
Kuna Venemaa eksportivad tootjad koostööd ei teinud, lähtuti hindade allalöömise kindlaksmääramisel impordistatistikast CN-koodide lõikes, kasutades algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teavet. Ukrainast pärit impordi tõttu toimunud hinna allalöömise tase määrati kindlaks koostööd tegeva Ukraina eksportiva tootja ekspordihindu (dumpinguvastast tollimaksu arvestamata) kasutades. Liidu tootja asjaomased müügihinnad olid sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad, mida kohandati vajadusel tehasehindade tasemele. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude hinna allalöömismarginaal, dumpinguvastast tollimaksu arvestamata, vahemikus 20,4 % - 55,4 %.
6.4. Import Horvaatiast
6.4.1. Horvaatiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
(97)
Vastavalt Eurostati andmetele suurenes Horvaatiast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusalusel perioodil 133 % võrra. 2008. aastal imporditi väga vähe. Seejärel impordimaht kasvas kuni aastani 2010 ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil see mõnevõrra vähenes. Kokkuvõttes jäid Horvaatia impordimahud väikseks kogu vaatlusaluse perioodi kestel.
(98)
Vaatlusalusel perioodil kasvas Horvaatia impordi turuosa 0,1 protsendilt 0,3 protsendini.
(99)
Impordihinnad langesid vaatlusalusel perioodil 23 %.
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Import
indeks
100
153
251
233
Turuosa %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Impordihind
indeks
100
89
74
77
6.4.2. Hindade allalöömine
(100)
Hindade allalöömise kindlaksmääramisel lähtuti koostööd teinud Horvaatia tootja ekspordihindadest (ilma dumpinguvastase tollimaksuta) ja leiti, et hindade allalöömine oli 29,3 %. Kuna Horvaatias muid eksportivaid tootjaid ei ole, kehtib käesolev järeldus riigi kohta tervikuna.
6.5. Muud riigid, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed
(101)
Eurostati andmete kohaselt vähenes määruse (EÜ) nr 926/2009 (17) artikli 1 lõike 1 kohaste Hiina Rahvavabariigist pärit õmblusteta torude impordi maht vaatlusalusel perioodil 80 %.
(102)
Hiinast pärit impordi turuosa vähenes 20,5 protsendilt 2008. aastal 3,1 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
7. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
(103)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
7.1. Sissejuhatavad märkused
(104)
Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud nii põhjenduses 57 määratletud kogu liidu tootmisharu tasandil kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel.
(105)
Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, müük, turuosa, majanduskasv ja tööhõive) liidu tootmisharu puhul tervikuna, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes.
7.2. Liidu tootmisharuga seotud andmed
a) Tootmine
(106)
Liidu tootmisharu toodang vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 16 %, st 3 479 266 tonnilt 2 917 325 tonnini. 2009. aastal tootmismaht vähenes ülemaailmse majanduslanguse tõttu oluliselt (43 %). Nõudluse paranedes tootmismaht taastus 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kusjuures kasv 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal oli 27 %, kuid ei ulatunud enam 2008. aasta tasemeni. Tootmismaht järgis tarbimistrendi, kuid nõudluse tõttu kolmandate riikide turgudel vähenes tootmismaht väiksemas ulatuses kui tarbimine liidu turul.
Liidu tootmisharu
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indeks
100
57
77
84
b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(107)
Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna tootmine vähenes 16 %, langes ka tootmisvõimsuse rakendamine 80 protsendilt 2008. aastal 67 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Suur langus 80 protsendilt 45 protsendini toimus hoopis 2009. aastal, kui vähenes tootmismaht. 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmisvõimsuse rakendamine suurenes pidevalt.
Liidu tootmisharu
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indeks
100
101
100
101
Tootmisvõimsuse rakendusaste
80 %
45 %
62 %
67 %
Indeks
100
56
77
83
c) Varud
(108)
Õmblusteta torusid valmistatakse enamasti tellimuste alusel. Seepärast leitakse, et kuna valimisse arvatud tootjate varud 2009. aastal märkimisväärselt kahanesid, olgugi et aastast 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini toimus mõningane kasv peaaegu 2008. aasta tasemele, ei kujuta need varud endast märkimisväärset kahjutegurit.
Valimisse kuuluvad tootjad
2008
2009
2010
RIP
Lõppvarud (tonnides)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indeks
100
78
101
98
d) Müügimaht
(109)
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 21 % võrra. Pärast 42 protsendilist langust 2009. aastal suurenes müügimaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alguseni uuesti 21 protsendipunkti võrra. Selline suundumus on kooskõlas liidu turul toimunud muutustega tarbimises, mis 2009. aastal vähenes 48 % majanduslanguse tõttu ja seejärel hakkas elavnema.
Liidu tootmisharu
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indeks
100
58
73
79
e) Turuosa
(110)
Liidu tootmisharu suutis suurendada oma turuosa järk-järgult alates 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. See kasv sai toimuda peamiselt tänu Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes alates 2009. aastast kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele Allpool toodud turuosa kajastab liidu tootmisharu kogu müüki nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele liidus (protsendina liidu tarbimisest).
Liidu tootmisharu
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Turuosa
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indeks
100
112
120
121
f) Kasv
(111)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine 34 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaid 21 %. Liidu tootmisharu turuosa suurenes seega pisut, samal ajal kui import Venemaalt ja Ukrainast vähenes sama perioodi jooksul 0,6 %.
g) Tööhõive
(112)
Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 8 %. Vähenemine algas 2009. aastal, jätkus 2010. aastal, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes 2010. aastaga võrreldes 11 %. See näitab, et liidu tootmisharu suudab kohaneda uue turuolukorraga.
Liidu tootmisharu
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive
14 456
13 131
12 073
13 368
Indeks
100
91
84
92
h) Tootlikkus
(113)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusalusel perioodil kõikuv.
Liidu tootmisharu
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus tonnides töötaja kohta
240,7
150,8
221,6
218,2
Indeks
100
63
92
91
i) Dumpingumarginaali suurusjärk
(114)
Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi kogumahtu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.
7.3. Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta
a) Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid
(115)
Liidu tootmisharu ühiku müügihind vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 13 %. Hinnad veidi kasvasid 2009. aastal, kuid langesid 17 % 2010. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasvasid hinnad võrreldes 2010. aastaga mõnevõrra. Selline hindade liikumine on seotud asjaoluga, et 2008. aastal oli nõudlus väga suur ja tooraine hinnad kõrged, mistõttu müügihinnad kasvasid. Nende tegurite mõju ulatus veel 2009. aasta esimesse poolde. 2009. aastat teisest poolest alates nõudlus vähenes oluliselt ja hinnad langesid, järgides tooraine hindade vähenemistrendi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade langus peatus.
Valimisse kuuluvad tootjad
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indeks
100
101
84
87
b) Töötasud
(116)
Ajavahemikus 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 12 %. Selle põhjal ei tuleks siiski teha sisulisi järeldusi.
c) Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
(117)
Investeeringud õmblusteta torude tootmisse suurenesid vaatlusalusel perioodil 24 % võrra. Investeeringud olid suuremahulised ja ulatusid läbivaatamisega seotud perioodil üle 100 miljoni euro. Õmblusteta torude tootmine on kapitalimahukas tootmisharu, mis konkurentsivõime säilitamiseks nõuab märkimisväärseid investeeringuid tootmisliinidesse. Uurimise tulemusena selgus, et investeeriti tootmisvõimsuse praeguse taseme säilitamiseks, mitte tootmismahu suurendamiseks. Samuti leiti, et valimisse kaasatud tootjatel ei esinenud vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.
Valimisse kuuluvad tootjad
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indeks
100
110
122
124
d) Kasumlikkus liidu turul
(118)
Kuigi vaatlusalusel perioodil kasumlikkus langes 66 %, õnnestus valimisse kaasatud tootjatel saada kasumit kogu vaatlusaluse perioodi kestel. Ajavahemikul 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli suurem kui kõige hilisema uurimise käigus kehtestatud 3-protsendine sihtkasum. 2008. aasta oli suurte kasumitega väga hea aasta. Nii 2009. kui ka 2010. aastal langes kasumlikkus eelneva aastaga võrreldes 50 %, kuid läbivaatamisega seotud perioodil see tõusis uuesti (35 % võrreldes 2010. aastaga) ja jõudis 6,6 protsendini. Liidu tootmisharu suutis kohaneda vähenenud nõudlusega ELis ja tänu püsivale ülemaailmsele nõudlusele valimisse kuulunud tootjate toodangu järele oli võimalik püsikulusid hajutada. Kasumlikkuse vähenemine pärast 2008. aastat oli tingitud majanduslangusest, mille tagajärjel langesid järsult nõudlus, hinnad ja tootmismaht, mis omakorda avaldasid negatiivset mõju tootmiskuludele.
Valimisse kuuluvad tootjad
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kasumlikkus liidu turul (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indeks
100
49
25
34
e) Investeeringute tasuvus
(119)
Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud õmblusteta torude tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt õmblusteta torude tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes eespool kirjeldatud kasumlikkuse trendi. Vaatlusalusel perioodil langes investeeringute tasuvus 80 %, kuid läbivaatamisega seotud perioodil tõusis see 2010. aastaga võrreldes uuesti 50 %.
Valimisse kuuluvad tootjad
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringute tasuvus (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indeks
100
23
13
20
f) Rahavood
(120)
Rahavoogude osas olukord halvenes oluliselt 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil leidis aset 93 %-line langus. Rahavood ei järginud kasumlikkuse trendi, mille põhjuseks võib olla kõnealusele kapitalimahukale tootmisharule iseloomulik amortisatsioonikulu.
Valimisse kuuluvad tootjad
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavood (tuhandetes eurodes)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indeks
100
74
10
7
g) Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(121)
Kuigi eespool esitatud näitajatele tuginedes kannatas liidu tootmisharu majanduslanguse tõttu, sest müügi- ja tootmismaht ning investeeringutasuvus ja rahavood vähenesid, osutavad näitajad samas, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisvahendeid, et tulla paremini toime uue majanduskeskkonnaga ja haarata liidu siseturul ja välisturgudel kinni võimalustest nendes turusegmentides, kus on võimalik teenida suurt kasumit. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes 2006. aastal ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes 2009. aastal tõendab, et meetmed on tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust, kuigi ei ole jõudnud 2008. aasta kasumlikkuse tasemele.
7.4. Järeldus
(122)
Kuigi tarbimine langes 34 %, suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa ning tootmis- ja müügimaht kahanesid vähem kui tarbimine. Seoses kasumlikkusega tuleb märkida, et liidu tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi kestel kasumlik. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju.
8. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(123)
Nagu on selgitatud põhjendustes 69, 70, 77 ja 78, võivad Venemaa ja Ukraina eksportivad tootjad oluliselt suurendada liitu eksporditava toodangu mahtu, rakendades selleks oma kasutamata tootmisvõimsust, mis ulatub ligikaudu 1 750 000 tonnini ja on võrdne liidu kogutarbimisega. Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate kogu tootmisvõimsus ulatub 5 500 000 tonnini. Seetõttu on tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist jõuavad liidu turule suured kogused Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torusid, et võita tagasi dumpinguvastaste meetmete tõttu kaotatud turuosa ja seda suurendada.
(124)
Nagu on rõhutatud põhjenduses 95, leiti, et Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi hinnad on madalad ja löövad alla ELi hinnad. Madalate hindadega pakkumist tõenäoliselt jätkatakse. Nagu põhjenduses 80 märgitud, võivad Ukraina kehtestatud hinnad veelgi langeda. Selline hinnakäitumine koos asjaomaste riikide eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet suurtes kogustes liidu turule tugevdaks tõenäoliselt hindu alandavat survet liidu turul ning avaldaks eeldatavalt negatiivset mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. Nagu eespool selgitatud, on liidu tootmisharu finantstulemused tihedalt seotud hinnatasemega liidu turul. Seega on tõenäoline, et kui Venemaalt ja Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suureneks, halveneks liidu tootmisharu finantsolukord, nagu näitas kõige hilisem uurimine. Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.
(125)
Oluline on meenutada, et 2006. aastal kehtestati dumpinguvastased meetmed selleks, et võidelda muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi põhjustatud kahjustava dumpinguga. Liidu tootmisharul ei olnud samas võimalik nendest meetmetest täiel määral kasu saada, sest kõnealuste riikide turuosa võttis üle Hiinast pärit madalate hindadega import. See kindlasti takistas liidu tootmisharul dumpingust taastuda, kuni 2009. aastal kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiina suhtes. Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu ei ole viimasest dumpingust täielikult toibunud ning et ta on endiselt tundlik kahjustava mõju suhtes, mida võib avaldada suurte dumpinguhinnaga impordikoguste jõudmine liidu turule.
(126)
Horvaatias, nagu märgitud põhjenduses 60, on ainuke tehas müüki pandud, tootmine lõpetatud ja tõenäoliselt tootmine ei taastu lähiajal. Pealegi on liitu eksporditud tühiseid koguseid arvestades äärmiselt ebatõenäoline, et isegi kui veidi aja pärast tootmist uuesti alustatakse, suudaks Horvaatia suurendada liitu eksporditavad koguseid varem saavutatud tasemeni.
(127)
Arvestades vaatlusalusel perioodil liitu eksporditud koguste vähest mahtu ja asjaolu, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tootmine täielikult lakkas, järeldatakse, et Horvaatiast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumist.
9. LIIDU HUVID
9.1. Sissejuhatus
(128)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Venemaa ja Ukraina suhtes oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Tuleb meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(129)
Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
9.2. Liidu tootmisharu huvid
(130)
Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas kogu vaatlusalusel perioodil täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Asjaolu, et liidu tootmisharu suurendas oma turuosa vaatlusalusel perioodil, on väga oluline näitaja, mis tõestab, et liidu tootmisharu suutis kohaneda muutunud olukorraga turul. Oluline on ka see, et liidu tootmisharu oli kasumlik kogu vaatlusaluse perioodi kestel.
(131)
Võib põhjendatult eeldada, et liidu tootmisharu saab jätkuvalt kasu, kui meetmed säilitatakse. Meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul suurendada müügimahtu ja kasumit, tänu millele saab jätkata investeerimist tootmisrajatistesse. Kui meetmete kohaldamist Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei jätkata, on tõenäoline, et liidu tootmisharu kannab taas kahju dumpinguhinnaga impordi suurenemise tõttu asjaomastest riikidest ning tootmisharu finantsolukord halveneb.
9.3. Importijate huvid
(132)
Tuleb meelde tuletada, et eelmiste uurimiste tulemusena leiti, et meetmete kehtestamise mõju importijatele ei ole märkimisväärne. Nagu põhjenduses 18 märgitud, vastas küsimustikule ja tegi käesolevas uurimises koostööd kolm importijat. Nad kinnitasid, et meetmed suruvad hinna üles. Samas selgus uurimise käigus, et koostööd tegevad importijad hankisid õmblusteta torusid erinevatelt kauplejatelt paljudest eri riikidest konkurentsivõimeliste hindadega, seega on meetmete jätkuval kohaldamisel Venemaalt ja Ukrainast imporditava toodangu suhtes vähene mõju.
(133)
Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.
9.4. Kasutajate huvid
(134)
Kättesaadava teabe põhjal on tuvastatud, et õmblusteta torude osakaal kasutajate tootmiskuludes on üsna väike. Õmblusteta torusid kasutatakse suuremates projektides (katlad, torujuhtmed, ehitus), millest nad moodustavad vaid piiratud osa. Seepärast on meetmete jätkuva kohaldamise mõju tõenäoliselt tühine.
(135)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutajatele. Nagu põhjenduses 18 märgitud, osales käesolevas uurimises vaid üks kasutaja. Kasutaja kinnitas, et kehtivad meetmed teda ei kahjustanud, sest oli võimalik kasutada muid allikaid ning õmblusteta torud ei moodusta tema tootmiskuludest märkimisväärset osa. Seega jõuti järeldusele, et arvestades õmblusteta torude hinna vähest mõju tooteid kasutavatele tööstusharudele ning asjaolu, et on võimalik kasutada muid tarneallikaid, ei mõjuta kehtivad meetmed märkimisväärselt tooteid kasutavaid tööstusharusid.
9.5. Järeldus liidu huvide kohta
(136)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
10. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(137)
Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada olemasolevad meetmed Venemaalt ja Ukrainast pärit toodete impordi suhtes ning lõpetada meetmete kohaldamine Horvaatiast pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.
(138)
Ühele Venemaa eksportijale võimaldati tema taotluse alusel ärakuulamine vastutava ametniku juures. Kõnealune eksportija väitis, et komisjon oli valesti järeldanud, et ta hoidus uurimises koostööd tegemast. Kõnealune eksportija oli huvitatud isikuna endast komisjonile kaks korda teada andnud, esitades peamiselt teavet kahju kohta, mida komisjon ka nõuetekohaselt arvesse võttis. Samas ei olnud see eksportija vastanud dumpinguvastaseid meetmeid käsitlevale küsimustikule ega esitanud andmeid oma ekspordihinna kohta. Seetõttu ei jäänud komisjonile muud valikut kui arvutada normaalväärtus Venemaa puhul kõige asjakohasemate kättesaadavate andmete põhjal. Sellise metoodika kasutamist kõnealune eksportija ei olnud vaidlustanud. Nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei ole võimalik väita, et see eksportija tegi uurimises täielikult koostööd.
(139)
Sama eksportija väitis samuti, et teatavakstehtud järeldused olid ebaselged, vastuolulised ja puudulikult põhjendatud. Seda väidet samas ei põhjendatud.
(140)
Teine Venemaa eksportija väitis, et Venemaalt pärit importi ei tohiks kumuleerida koos Ukrainast pärit impordiga. Kõige hilisemas uurimises aga hinnati Venemaalt ja Ukrainast pärit importi kumulatiivselt (koos Horvaatiast pärit impordiga). Kuna Venemaa ja Ukraina puhul on algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused endiselt täidetud, hinnati asjaomase impordi mõju kumulatiivselt, nagu on selgitatud põhjendustes 88-92. Senise metoodika muutmise õigustamiseks ei esitatud ühtegi põhjendust.
(141)
Mitu huvitatud isikut väitsid, et liidu tootmisharu olukord ei nõua meetmete säilitamist, sest kahju kordumine ei ole tõenäoline. Samas ei esitatud uusi põhjendusi, mis tingiks kahju kordumise kohta muud järeldused kui põhjendustes 123-127 esitatud.
(142)
Mitu huvitatud isikut väitsid ka seda, et meetmete kohaldamine nii pika aja kestel ei ole õigustatud ja need tuleb tühistada. Siinkohal tuleb rõhutada, et käesolev menetlus on esimene aegumise läbivaatamine seoses kõnealuse tootevalikuga. Kõnealuse tootevaliku suhtes kohaldatavad meetmed jõustusid alles 2006. aastal, seega ei saa nende kestust pidada õigustamatult pikaks. Venemaalt pärit impordi suhtes kehtestati tõepoolest meetmed ajavahemikul 1997-2004 ning Horvaatia ja Ukraina puhul ajavahemikul 2000-2004, kuid neid kohaldati märksa väiksema tootevaliku suhtes. Käesolevas uurimises on igatahes jõutud järeldusele, et algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud tingimused meetmete jätkamiseks on täidetud ning asjaolu, et meetmeid on kohaldatud palju aastaid, ei oma tähtsust.
(143)
Väideti ka seda, et Venemaalt pärit importi käsitleti Valgevenest ja Ukrainast pärit impordist erinevalt, mida saab pidada diskrimineerimiseks. See väide ei vasta tegelikkusele, sest nimetatud riikide puhul on olukord täiesti erinev. Valgevenest pärit impordiga seotud taotlus võeti tagasi ja menetlus lõpetati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 1 (18). Pärast järelduste teatavakstegemist ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Horvaatias, nagu on märgitud põhjendustes 63-65, tootmine lõpetati.
(144)
Seepärast leitakse, et saadud märkused ei anna põhjust eespool esitatud järeldusi muuta.
(145)
Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Horvaatiast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed tuleks aga lasta aeguda,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes, mis on ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding - IIW) valemi ja keemilise analüüsi (19) kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (20) (TARICi koodid 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320) alla.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
%
TARICi lisakood
Venemaa
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Kõik teised äriühingud
35,8
A999
Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Kõik teised äriühingud
25,7
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
4. Lõpetatakse läbivaatamismenetlus, mis käsitleb Horvaatiast pärit rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torusid, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding - IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 26. juuni 2012