РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
относно държавна помощ SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(нотифицирано под номер C(2012) 4194)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/198/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярка за помощ C 37/09 (ex N 226/09) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С оглед на правната сигурност на 15 април 2009 г. испанските власти уведомиха за два договора, сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR S.A. (наричано по-долу „BIZKAILUR“) и Diputación Foral de Bizkaia (наричано по-долу „Diputación“), от една страна, и частните предприятия Habidite Technologies País Vasco S.A. (наричано по-долу „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (наричано по-долу „AFER group“) и Habidite group, от друга страна.
(2)
На 2 декември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на нотифицираните договори (наричано по-долу „решението за откриване“) (3). Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 12 март 2010 г. (4)
(3)
Испанските власти не представиха никакви мнения по решението за откриване. С писмо от 9 април 2010 г. Habidite представи своето мнение относно решението за откриване. С писмо от 15 април 2010 г. това мнение беше предоставено на испанските власти, които отговориха с писмо от 12 май 2010 г. Други трети страни не са представили мнения относно решението за откриване.
(4)
Съгласно Регламент (ЕО) № 1049/2001 (5) на 6 септември 2010 г. Habidite поиска достъп до представените от испанските власти документи. На 10 септември 2010 г. Комисията уведоми испанските власти за това. Испанските органи отговориха на 13 септември, че не възразяват на Habidite да бъде предоставен достъп до поисканите документи. Поисканите документи бяха предоставени на Habidite на 7 октомври 2010 г.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация от испанските власти с писма от 28 юни 2010 г., на което испанските власти отговориха на 26 юли 2010 г., и от 8 декември 2010 г., на което испанските власти отговориха на 14 януари 2011 г.
(6)
Habidite представи допълнителни коментари и информация на 27 юли 2010 г., на което испанските власти отговориха на 3 ноември 2011 г.; 6 април 2011 г. (вписано като получено на 13 април 2011 г.), на което испанските власти отговориха на 30 май 2011 г. (вписано като получено на 6 юни 2011 г.); и 7 юли 2011 г. На 3 февруари 2011 г. представители на Комисията се срещнаха в Брюксел с представители на Habidite по искане на предприятието.
II. КОНТЕКСТ
(7)
Двата договора, които са предмет на настоящото решение, са сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR и Diputación, от една страна, и Habidite, AFER group и Habidite group, от друга страна.
(8)
BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано от Diputación, чиято социална цел е да закупува земя и да я прави пригодна с цел да съдейства на проекти за промишлени сгради и социални жилища в провинция Bizkaia. През месец юни 2010 г. BIZKAILUR се слива с други публични дружества със сходна сфера на дейност, като образува настоящото AZPIEGITURAK S.A.U., също изцяло притежавано от Diputación и извършващо сходна дейност (6).
(9)
Habidite, заедно с други свързани дружества от Habidite group, е част от частната AFER group, чиято централа се намира в Ortuella, Bizkaia (7). Към датата на уведомлението AFER group включваше общо 13 дружества (8), занимаващи се със строителство и в свързани сектори. Мажоритарен собственик на всичките дружества в AFER group по това време беше […] (9), което също така ги контролира. Според Diputación и Habidite нито Habidite, нито AFER group са били предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „Насоки за ОиП“) към момента на сключване на двата нотифицирани договора.
(10)
Нотифицираните договори са сключени в подкрепа на нов инвестиционен проект, който трябва да бъде осъществен от Habidite: а именно създаването на предприятие за производство на строителни модули (наричано по-долу „предприятието на Habidite“) в Alonsotegi - село в административната област Gran Bilbao (comarca). Към датата на сключване на нотифицираните договори Gran Bilbao comarca е считан за район, подпомаган по член 107, параграф 3, буква в) от Договора (11). Предприятието на Habidite е трябвало да създаде 1 100 нови работни места в този подпомаган район.
(11)
Предвидено е било новото предприятие да произвежда „модулите на Habidite“, т.е. предварително изготвени строителни модули, които да се използват за директно сглобяване на жилища/сгради. Модулите на Habidite е трябвало да се произвеждат по технология за сглобяване, подобна на използваната в автомобилостроенето, и след това да се транспортират и направо да се сглобяват на бъдещото им местоположение. Продуктът е считан за новаторски не само поради използваната уникална производствена технология, но също така поради спестеното време и ресурси при сглобяването на крайния продукт (сгради и жилища) и използването на енергоспестяващи материали. Във връзка с този продукт дружеството кандидатства за няколко патента (12).
(12)
Според предоставената от Diputación информация към момента на подписване на двата нотифицирани договора разходите за този инвестиционен проект в Alonsotegi са оценени на 55 млн. EUR, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Приспособяване на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(13)
Годишният обем продукция на планираното предприятие на Habidite е оценен на 3 500 къщи през началните години от дейността на предприятието и 4 500 къщи след достигане на пълния производствен капацитет.
(14)
За изясняването на контекста, в който на 15 декември 2006 г. са сключени нотифицираните договори, е необходимо накратко да се опише правната рамка, според която се предоставя социално настаняване в País Vasco (наричана по-долу „Страната на баските“).
(15)
Преди началото на кризата през 2008 г. в тази автономна общност (comunidad autónoma) средните цени на недвижимите имоти са по-високи, отколкото в останалата част на Испания, като остават по-високи до датата на настоящото решение. Баските органи се стремят да предоставят достъп до жилища за онези категории граждани в по-неравностойно положение, като осигуряват социално настаняване при защитения режим (viviendas protegidas) и полузащитения режим (viviendas tasadas). Характерът на всяка от тези две категории социално настаняване е обяснен по-долу.
(16)
Съгласно Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (наричан по-долу „Регионален закон 2/2006“):
а)
40 % от градската земя за застрояване трябва да бъде отделена за къщи при защитен (viviendas protegídas) и полузащитен режим (viviendas tasadas) - за всеки по 20 % (член 80, параграф 2 от Регионален закон 2/2006);
б)
от извънградската земя, която е предвидена за застрояване, 55 % трябва да бъдат отделени за жилища при защитен режим (viviendas protegídas) и 20 % - за жилища при полузащитен режим (viviendas tasadas) (член 80, параграф 3 от Регионален закон 2/2006).
(17)
Къщите за настаняване при полузащитен режим (viviendas tasadas) се числят към междинна категория между настаняването в рамките на социалната закрила и свободно продаваните на пазара къщи. Цените на къщите при полузащитен режим (viviendas tasadas) са ограничени от Регионален закон 2/2006 до максимум 1,7 пъти максималните цени за равностойни къщи при напълно защитен режим (viviendas protegídas). Максималните цени за последната категория в провинция Bizkaia са определени въз основа на Orden (Заповед) от 1 август 2004 г. на Министерство на жилищната политика и социалните дейности (14), с която се установява първоначална регулирана цена, като след това тази цена се индексира на годишна база въз основа на ĺndice de Precios al Consumo (индекса на потребителските цени) (IPC), определен от Instituto Nacional de Estadística (Испанския национален статистически институт).
(18)
Според Diputacíon през 2006 г., когато са сключени нотифицираните договори, получените в резултат на горното максимални цени за жилищата при защитен режим (viviendas protegídas) са следните:
-
1 351,86 EUR/m2 за общините, посочени в приложение I към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 307,94 EUR/m2 за общините, посочени в приложение II към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 181,54 EUR/m2 за други общини,
-
472,40 EUR/m2 за пристройките (гараж/помещение за инженерно оборудване и т.н.).
Цените за viviendas tasadas са ограничени до максимум 1,7 пъти горепосочените цени.
(19)
Diputación заявява, че когато BIZKAILUR сключва нотифицираните договори с Habidite, последното е действало в съответствие с Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Закон 7/1985) (15), който предоставя автономност на общините да администрират въпроси от местен интерес, включително осигуряването на социално настаняване (член 25). Въз основа на член 109, параграф 2 от Real Decreto 1372/1986 (Кралски указ 1372/1986) и член 79 от Закон 7/1985 (в консолидираната му версия) общините са прехвърлили на BIZKAILUR, било то безплатно или срещу възнаграждение, необходимите активи за изпълнение на целите на социалното настаняване. По времето, когато са сключени нотифицираните договори (на 15 декември 2006 г.), целите на социалното настаняване са определени в приет от Diputación през 2004 г. план за осигуряване на социално настаняване в Bizkaia през периода 2004-2007 г. - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (наричан по-долу „Plan Foral“). Според Diputación в Plan Foral било предвидено, че през периода 2004-2007 г. BIZKAILUR е трябвало да предостави общо 3 000 жилища при защитен режим.
(20)
Според първия договор - посочен в решението за откриване като „мярка 1“ (наричан по-долу „договорът за земята“) - Diputación и BIZKAILUR поемат задължение за закупуване от последното и адаптиране за промишлено използване на парцел с обща площ 101 430 m2 (81 600 m2 за промишлено предприятие, 5 300 m2 за офиси и 14 300 m2 за промишлени пристройки) в индустриалната зона на Montealegre в Alonsotegi в срок от 24 месеца от датата на подписване на договора (член 1, точка ii), втора част от договора). Предвидено е BIZKAILUR да прехвърли собствеността върху адаптираната земя на Habidite в срок от 12 месеца от датата на подписване на договора (втора част, член 1, точка iii) от договора) „без каквото и да било заплащане, разходи или участие“ на цена, равна на „действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването ѝ“ (член 1, точка vi), втора част от договора). Тази цена е трябвало да бъде платена от Habidite в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на собствеността на 4 равни вноски (по 25 % всяка), дължими в края на 4-та, 5-та, 6-та и 7-та година (член 1, точка vii), втора част от договора).
(21)
Според втория договор - посочен в решението за откриване като „мярка 2“ (наричан по-долу „договора за жилищата“) - Diputación пряко или чрез BIZKAILUR е трябвало да закупи от Habidite общо 1 500 жилища, от които 750 с площ под 75 m2. Diputación или BIZKAILUR е трябвало да поръчат 1 500 жилища между май 2007 г. и края на юни 2010 г., за да може общият брой от 1 500 жилища да бъде предаден до май 2011 г.
(22)
Договорените жилища е трябвало да бъдат изградени върху земята, предоставена на разпореждане на Habidite от страна на BIZKAILUR, и след това да бъдат продадени при полузащитен режим (като viviendas tasadas) направо от Diputación или BIZKAILUR, или от самото Habidite в съответствие с приложимите разпоредби за максималните цени (вж. съображения (14)-(19)). Към момента на продажба на договорените жилища от Diputación или BIZKAILUR Habidite не би трябвало да е придобило собствеността върху земята, на която е трябвало да бъдат построени жилищата. В такива случаи неговата задача е трябвало да бъде единствено да ги построи.
(23)
В договора е предвидено също така - като изключение - че за част от договорените жилища Habidite или AFER group могат да действат също така като организатори (член А, буква е) от договора за жилищата). В такива изключителни случаи Habidite или AFER са щели първо да получат собствеността върху земята, която е необходима за изграждането на жилищата, а след това да извършат строителните работи и, накрая, сами да продадат къщите при полузащитен режим (като viviendas tasadas). В такива случаи Habidite или AFER биха задържали за себе си само установената цена за жилищата, както е указано по-долу, докато частта от цената, съответстваща на земята, е щяла да бъде прехвърлена на Diputación и/или BIZKAILUR.
(24)
Според член А, буква д) от договора за жилищата цената, която Habidite е трябвало да получи за 1 500 жилища, е следната:
а)
жилища над 75 m2: 83 % от определената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение);
б)
жилища под 75 m2: 83,30 % от получената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение).
(25)
По този начин BIZKAILUR би запазило останалите съответно 17 % или 16,70 % от получената цена за къщите (с изключение на пристройките - гараж, мокро помещение и т.н. - за които цялата продажна цена би била за Habidite).
(26)
В пример, предоставен от Diputación, за една къща от 75 m2, която се продава при полузащитен режим през 2006 г., Habidite би получило: 143 060,58 EUR (83 % от 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) плюс 28 107,6 EUR за пристройките (100 % от 35 m2 × 472,4 EUR) от общата цена 200 459,5 EUR, на която BIZKAILUR би продало жилището при полузащитен режим (като viviendas tasadas).
(27)
Според член А, буква ж) от договора за жилищата по изключение някои от 1 500-те жилища, за които е сключен договор с Habidite, е можело да бъдат продадени от Diputación или BIZKAILUR по пазарни цени, в който случай Habidite би получило същите проценти от продажната цена, каквито са предвидени в член А, буква д) и посочени в съображение (24).
(28)
Diputación и BIZKAILUR не провеждат публична тръжна процедура преди сключването на договора за жилищата с Habidite.
(29)
В края на краищата проектът на Habidite de facto е отказан. Според Diputación основната причина е, че BIZKAILUR би направило разходи, които са по-високи от първоначалните оценки за закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела, върху който е трябвало да се изгради предприятието на Habidite.
(30)
Diputación посочи (16), че от май 2007 г. до април 2008 г. BIZKAILUR е закупило 205 487,73 m2 земя за този проект, за което е заплатило общо 4,7 млн. EUR. Според Diputación е било нужно да бъдат закупени още 95 000 m2, за които били изчислени допълнителни разходи в размер на 2,6 млн. EUR. Що се отнася до разходите за адаптирането на земята за промишлено използване - през март 2009 г. те са оценени на 28,5 млн. EUR.
(31)
Собствеността върху земята, която вече е придобита от BIZKAILUR за целите на посочения проект, не е прехвърлена на Habidite.
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(32)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. (17) Комисията счете, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Така също помощта не изглежда съвместима с Договора по нито едно от съответните правила за държавни помощи.
(33)
По отношение на договора за земята Комисията първоначално заключи, че условията за погасяване на закупуването и адаптирането на земята от получателя на помощта са аналогични на безлихвен заем, чрез което на Habidite се предоставя предимство, което то не би могло да получи на пазара.
(34)
По отношение на договора за жилищата в решението за откриване е отбелязано, че цената, която BIZKAILUR е трябвало да заплати за 1 500 къщи, не е нормална пазарна цена, тъй като получателят на помощта е отбелязал в своя бизнес план, че средната цена за получаване от BIZKAILUR би трябвало да бъде 2 012,19 EUR/m2, докато средната цена, която по оценки е можело да бъде получена на пазара, е 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Комисията отбелязва също така различните признаци за наличие на предимство за Habidite като има предвид решението на Съда по делото на P&O Ferries (18): а) договорът за жилищата не е сключен въз основа на публичен търг; б) Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR не са заявили, нито са доказали необходимостта от осигуряване на социални жилища; както и в) в договора за жилищата е предвидена възможността някои от закупените от Habidite 1 500 жилища да бъдат продадени на пазара. Комисията отбелязва също така, че закупуването на голяма част от продукцията на новото предприятие през първите години от неговото функциониране е намалило рисковете, които обикновено се свързват с нови инвестиционни проекти. По отношение на критерия за използването на държавни ресурси и приписването им на държавата в решението се посочва, във връзка с потенциалната помощ и по двата договора, че BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано и контролирано от публичните органи и изпълнява задачи, възложени му от държавата. Що се отнася до селективността, беше отбелязано, че договорите ясно облагодетелстват единствено Habidite и AFER group. По отношение на нарушаването на конкуренцията и ефекта върху търговията в Съюза е подчертано, че Habidite извършва дейност в строителния сектор, в който конкуренцията е много ожесточена и помощта за едно дружество може да нанесе вреда на дружества от други държави членки.
(36)
В решението за откриване бяха изразени съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, която евентуално е включена в нотифицираните договори, с Договора съгласно критериите за съвместимост, определени в Насоките на Комисията за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (19), Регламент № (ЕО) 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (20) и Временна рамка на Съюза за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (21).
IV. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(37)
Испанските органи не представиха мнение по решението за откриване (вж. съображение 3 по-горе), но изпратиха допълнителна информация в отговор на исканията на Комисията след решението за откриване, като отговориха също така на някои аргументи, изтъкнати от Habidite. Тези отговори и допълнителна информация са обобщени в съображения (48)-(54).
V. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(38)
Както е указано в съображения (3) и (6), Habidite представи мнението си по решението за откриване на 9 април 2010 г. и изпрати допълнителна информация и коментари на 27 юли 2010 г., 6 април 2011 г. и 7 юли 2011 г. С тези документи Habidite предостави важни фактологични елементи, които не бяха известни на Комисията към момента на приемане на решението за откриване, и изтъкна аргументи, оспорващи наличието на помощ в нотифицираните договори. Тези аргументи и допълнителните фактически данни, представени от Habidite, са обобщени в съображения (39)-(47).
(39)
Първо, Habidite заяви, че на датата на сключване на договорите за земята и жилищата (15 декември 2006 г.) е бил сключен и трети договор. С този трети договор (наричан по-долу „договор за помощ за обучение“) Diputación се е задължила да предостави на Habidite помощ за обучението на 1 100 нови заети лица в предприятието на Habidite. По-специално Diputación се е задължила да покрива разходите за обучението на 1 100 служителя, а Habidite, от своя страна, се е ангажирало да поддържа 1 100 нови работни места в продължение на най-малко 5 години. Договорът за помощ за обучение също de facto е прекратен поради неизпълнението на проекта на Habidite (вж. съображения (29)-(31)).
(40)
Второ, Habidite предостави документация, показваща, че с решение на Gobierno Vasco (баското правителство) от 30 декември 2008 г. на проекта на Habidite е била отпусната регионална помощ в общ размер от 6 млн. EUR в изпълнение на схема за групово освободена регионална помощ XR 175/2007 (22).
(41)
Трето, Habidite заяви, че след спирането на проекта на Habidite с писма от 6 февруари 2009 г. и 17 септември 2009 г. е подало административни жалби за неизпълнение от страна на Diputación и BIZKAILUR на поетите задължения по трите договора. Habidite заяви също така, че възнамерява да отнесе своите претенции пред компетентния испански съд.
(42)
Habidite твърди, че договорите за земята и жилищата не изпълняват кумулативните критерии за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(43)
По отношение на елементите, включени в държавна помощ, различни от елемента на предимство, Habidite представи следните аргументи, важащи и за двата нотифицирани договора:
а)
двата договора не включват превеждането на държавни ресурси, тъй като - поради факта, че предвиждат пазарни сделки между несвързани страни - те не водят до загуба на публични средства (в съответствие с решението на Съда по дело PreussenElektra (23));
б)
не следва да се приема, че договорът за жилищата изпълнява критерия за селективност, просто защото договорът не е сключен въз основа на публичен търг. Съгласно Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно обществените поръчки (25) такива договори могат да се сключват и направо, т.е. без публичен търг, когато това е обусловено от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права;
в)
от гледна точка на продуктовите характеристики и технологията на сглобяване уникалността на предварително изготвените модули на Habidite изключва възможността за нарушаване на конкуренцията или на търговията между държавите членки, които са засегнати. В дела N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman и N-04059 TDR Capital/Agelco испанският орган за защита на конкуренцията определи съответния пазар като „производство, продажба и отдаване под наем на модулни къщи“. Според това определение уникалността на модулите на Habidite предполага, че дружеството няма никакви преки конкуренти, които може да бъдат засегнати от двата договора. Освен това в решението на Комисията по дела M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) е установено, че пазарът на модулни сгради е местен или регионален, тъй като транспортните разходи изключват възможността за конкуриране на по-големи разстояния. При всички случаи цените на Habidite са били много конкурентни предвид технологичните характеристики на продукта.
(44)
Habidite излага също така конкретни подробни аргументи, опровергаващи твърденията, че всеки от двата нотифицирани договора би му осигурил предимство.
(45)
По отношение на договора за жилищата Habidite заявява по същество, че не е могло да извлече никакво предимство, защото определените продажни цени не са били над, а всъщност под пазарните равнища. По-специално:
а)
цените, които Habidite е щяло да получи съгласно договора за жилищата, по определение са били под пазарните равнища, като се има предвид, че къщите са щели да бъдат продават от BIZKAILUR по регулираните ценови равнища под пазарните, установени от закона за къщите, продавани при полузащитения режим (viviendas tasadas) - вж. съображения (14)-(19);
б)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, т.е. по 2 010,19 EUR/m2, е съпоставима със средните цени, които BIZKAILUR е заплащало по това време по сходни договори за строителството на жилища, които да се продават при защитен и полузащитен режим. Според Habidite например през 2007 г. BIZKAILUR е платило за изграждането на социални жилища в Lemoiz 2 277 EUR/m2, в Ziérbana 1 964 EUR/m2 и в Areatza 2 021 EUR/m2. През 2007 г. средната цена на къщите, продавани като viviendas tasadas в четири общини в Bizkaia е била 1 808,69 EUR/m2 за къщи от 84 m2 (27);
в)
при всички случаи Habidite би получило само съответно 83 % и 83,30 % от тази средна цена от 2 010,19 EUR/m2 (за жилища под 75 m2) на база на договора за жилищата - вж. съображения (24)-(25). В това отношение в решението за откриване погрешно е отбелязано, че 2 010,19 EUR/m2 е била цената, която Habidite е щяло да получи по договора;
г)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, е била доста под ценовите равнища за равностойни жилища, продавани свободно на пазара в провинцията. През 2007 г. средната цена на пазара в провинция Bizkaia е била 2 921,9 EUR /m2 (28).
(46)
По отношение на договора за земята Habidite твърди, че не би извлякло каквото и да било предимство, защото, според него, то е трябвало да заплати на BIZKAILUR не само действителните направени разходи за закупуването и адаптирането на земята, както е предвидено в договора, но също така разходите по финансирането, направени във връзка с тази операция.
(47)
Освен това Habidite оспорва изчислените от Diputación разходи за закупуване и адаптиране на земята. Според договора за земята BIZKAILUR е трябвало да купи само 101 403 m2 за този проект, а не 205 000 m2 както е посочено от Diputación. Освен това погрешни били и разходите за адаптиране на 254 785 m2 земя за промишлено използване, които според Diputación възлизат на 28,5 млн. EUR. Всъщност тези разходи съответстват на разходите, направени от Diputación за друг проект, а именно изграждането на магистрала Kadagua, участък Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite твърди също така, че закупената за проекта Habidite земя е използвана незаконно за сметище, както е установено също така в решение на националния съд (Решение № 148/2010 на първоинстанционния съд на Barakaldo от 1 септември 2010 г.).
VI. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ И ОТГОВОРИ НА МНЕНИЕТО НА HABIDITE, ПОЛУЧЕНИ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(48)
В отговор на отправените от Комисията въпроси Diputación потвърди, че проектът на Habidite е бил спрян и поетите договорни задължения към Habidite по договорите за земята и за жилищата не са изпълнени.
(49)
Що се отнася до договора за помощ за обучение (вж. съображение (39) по-горе), Diputación обръща внимание на факта, че ангажиментът му за предоставяне на помощта за обучение за 1 100 служителя на предприятието на Habidite - съгласно член 10 от договора - е било обвързано със спазването на съответното законодателство, т.е. включително по подразбиране възможно уведомяване на Комисията или разрешение по силата на приложимите правила за държавна помощ. Diputación потвърждава, че въпросната помощ за обучение не е била изплатена.
(50)
Когато Diputación беше запитано за връзката между нотифицираните договори и регионалната помощ, отпусната през 2008 г. от баското правителство, и дали двата набора от мерки касаят един и същ инвестиционен проект, Diputación не изключи възможността инвестиционният проект да е един и същ, но отбеляза, че това не означава задължително, че допустимите инвестиционни разходи, които са били взети предвид през 2008 г. от регионалното правителство за помощта от 6 млн. EUR, са били същите допустими разходи на проекта във вида му през 2006 г., когато са подписани нотифицираните договори. По този въпрос Diputación се позовава на информацията, предоставена от баското правителство и от Habidite.
(51)
По въпроса за дължимото от Habidite погасяване по договора за земята и по-специално за твърдението на Habidite, че то е считало, че неговите задължения за погасяване са включвали разходите, свързани с финансирането за закупуването и адаптирането на земята, Diputación отбелязва действителната формулировка в договора за земята. Член 1, точка vi от договора за земята гласи следното: „Цената, която следва да бъде платена от [Habidite], е равна на действителните разходи, направени от BIZKAILUR S.A. […] за закупуването на земята, описана в […]“ (подчертаването е добавено).
(52)
Накрая, според информацията, която е на разположение на Diputación, Habidite и AFER group, като такива, не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента на сключването на двата нотифицирани договора.
(53)
Баското правителство на свой ред предостави информация относно регионалната помощ от 6 млн. EUR, предоставена на Habidite на 30 декември 2008 г., включително допустимите разходи, които са били взети предвид при отпускането на тази помощ. Категориите на допустимите разходи са посочени в таблицата по-долу:
Обща инвестиция (млн. EUR)
90,42
Разходи за научноизследователски и развойни дейности
13,71
Допустими разходи, от които:
76,71
ИТ
2,85
Земя
5,5
Сгради
34,76
Техническо оборудване
19,14
Машини
11,94
Други инсталации
0,737
ИТ оборудване
0,965
Допълнителна земя и сгради
3,9
Общи допустими разходи
72,8
Предоставена помощ
6
(54)
Тази помощ не е била изплатена. Според точка 65 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (29) на 19 февруари 2009 г. испанските органи представиха на Комисията информационния лист за отпуснатата помощ за големи инвестиционни проекти по схемата за разрешена регионална помощ, които не подлежат на нотифициране (30).
VII. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение не са разгледани а) договорът за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на 15 декември 2006 г.; и б) регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната на Habidite group от баското правителство на 30 декември 2008 г., поради изложените по-долу причини.
(56)
Що се отнася до договора за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на същата дата, както и нотифицираните договори (вж. съображения (39) и (49)), Комисията отбелязва, че тази мярка не е била нотифицирана от испанските органи и не е включена в решението за откриване. Според установената практика (31) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за предоставянето ѝ. С член 10 от договора за помощ за обучение (вж. съображение (49)) ангажиментът за предоставянето на помощ за обучение е обвързан със спазването на съответното законодателство, включително правилата на Съюза за държавни помощи. Следва, че ангажиментът за изплащане на помощ за обучение, който е поет с посочения договор, не може да се счита за безусловен към момента на сключването на договора. Освен това испанските органи потвърдиха, че помощта за обучение, предвидена в споменатия договор, не е била изплатена. При всички случаи, тъй като проектът на Habidite в Alonsotegi не е осъществен, тази помощ няма вероятност да бъде предоставена в бъдеще.
(57)
В решението не е разгледана също така регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната от баското правителство на Habidite на 30 декември 2008 г. (вж. съображения (40) и (50)). Следва да се отбележи обаче, че и двата нотифицирани договора, обхванати от настоящото решение, и регионалната помощ, отпусната през 2008 г., се отнасят за един и същ инвестиционен проект, т.е. създаването на предприятието за модули на Habidite в Alonsotegi. Баското правителство или Diputación не оспориха изрично това твърдение (вж. съображение (50)).
(58)
Според точка 66 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (32) испанските органи трябва да гарантират съответствието с разпоредбите за кумулиране на помощта, приложими за отпуснатата през 2008 г. регионална помощ.
(59)
В допълнение трябва да се напомни, че,в съответствие с предоставената от Diputación информация (вж. съображение (30)) закупуването на земята, необходима за инвестиционния проект, е започнало през май 2007 г. и до април 2008 г. последователно са били закупени няколко парцела земя за тази цел. Следователно изпълнението на проекта е започнало още през май 2007 г. Според точка 38 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (33), за да се гарантира стимулиращият ефект от регионалната помощ за инвестицията, помощ може да се отпуска по схеми за помощ само ако получателят на помощта е подал заявление за помощ и компетентните органи впоследствие са потвърдили в писмен вид, преди започването на работата по проекта, че по принцип той отговаря на условията за допустимост, определени в схемата.
(60)
Преди да бъде преценено наличието на помощ и нейното съответствие с Договора, Комисията трябва да определи приложимите правила за държавна помощ rationae temporis.
(61)
Договорите за земята и жилищата са подписани на 15 декември 2006 г., но са нотифицирани на Комисията за преглед едва през април 2009 г. Както вече беше посочено в съображение (56) по-горе, в съответствие с установената практика (34) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за нейното предоставяне. В случая с двата нотифицирани договора този правно обвързващ, безусловен ангажимент е поет на 15 декември 2006 г., когато Diputación и BIZKAILUR са подписали двата нотифицирани договора. Следователно всяка помощ, свързана с двата договора, се счита за незаконосъобразна, тъй като е била отпусната в нарушение на задължението за уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора.
(62)
Според съдебната практика по делото CELF/SIDE (35) всяко последващо уведомяване или деклариране на съвместимост не отстранява незаконосъобразния характер на помощ, отпусната в нарушение на задължението за уведомяване или изчакване. Както е посочено в Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (36), правилата, които са приложими към незаконосъобразна помощ, са правилата, които са били в сила към момента на отпускането на помощта - в настоящия случай към 15 декември 2006 г. Тези принципи са утвърдени така също в точки 63 и 105 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (37) Следователно Комисията ще разчита на правилата за държавна помощ, които са били в сила към 15 декември 2006 г., когато са подписани двата нотифицирани договора, за преценката си относно наличието на помощ и съвместимостта.
VII.1. Наличие на помощ
(63)
С цел да установи дали разглежданите мерки включват държавна помощ Комисията следва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия по член 107, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. По-долу последователно са разгледани тези кумулативни критерии за всеки от двата нотифицирани договора.
VII.1.1 Мярка 1: Договор за земята
(64)
Един от критериите за определяне дали дадена мярка включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора е използването на държавни ресурси, било то чрез отпускането на държавни ресурси или чрез пропуснати приходи за държавата. Освен това, в съответствие с установената практика (38) ресурсите на публични или частни предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват контролиращо влияние, било то пряко или непряко, също отговарят на критериите за ресурси на държавата, тъй като те остават под публичен контрол и, следователно на разположение на компетентните публични органи. По този въпрос Комисията отбелязва следното в съображения (65) и (66).
(65)
Първо, договорът за земята е бил сключен от Diputación и BIZKAILUR заедно. В договора се съдържат няколко ясни указания, че в рамките на въпросния договор BIZKAILUR действа като „представител“ на Diputación. Договорът за земята е бил подписан от името на Diputación и BIZKAILUR от Diputado General (председателя) на Diputación. В точка 2 от преамбюла към договора за земята е посочено, че целите на публичната политика на Diputación, в качеството му на 100 % собственик на BIZKAILUR, включват насърчаването на нови и новаторски инвестиционни проекти, създаването на работни места и улесняването на достъпа до социални жилища за гражданите на провинция Bizkaia. В точка 5 от преамбюла към договора за земята е предвидено, че договорът е сключен с цел осъществяване, било то направо или чрез публични дружества като BIZKAILUR, на целите на икономическата и социалната политика, изложени в точка 2 от преамбюла.
(66)
Второ, ресурсите, които е трябвало да бъдат отделени от BIZKAILUR за изпълнението на неговите задължения за закупуване на земята за изграждане на предприятието на Habidite в Alonsotegi и за адаптирането ѝ за промишлено използване са били под контрола на Diputación. От 1999 г. нататък BIZKAILUR е било 100 % притежавано и контролирано от Diputación (39). Изпълнени са следните „органични“ и „структурни“ показатели, установени в решението по делото Stardust Marine (40), с които се определя дали действията на BIZKAILUR съгласно договора за земята могат да бъдат вменени на държавата:
а)
обхватът на действията на BIZKAILUR в рамките на договора за земята е бил определен от Diputación;
б)
за целите на настоящия договор BIZKAILUR е действало единствено от името на Diputación;
в)
специфичният характер на дейностите на BIZKAILUR, които са били насочени единствено към постигането на целите на публичната политика, показва, че това предприятие не е било обикновен пазарен оператор, който се конкурира при пазарни условия.
(67)
С оглед на посоченото в съображения (65) и (66) критерият за използване на държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата се счита за изпълнен в случая на договора за земята.
(68)
Комисията направи преглед на условията за погасяване на сумата за земята, която е трябвало да бъде предоставена от Diputación и BIZKAILUR за проекта на Habidite в Alonsotegi, както е установено в член 1, точки vi и vii от втора част от договора за земята (вж. също така съображение 20 по-горе), и на тази база отбелязва следното в съображения (69)-(83).
(69)
Съгласно член 1, точка vi от втора част от договора за земята цената, която Habidite е трябвало да плати за земята, закупена и адаптирана за промишлено използване от BIZKAILUR, е била „ефективните разходи, поети от BIZKAILUR […] за закупуването на земята […]“. Habidite твърди (вж. съображение (46)), че според него това би включило също така разходите за финансирането. Въпреки това такова тълкуване не е приемливо. Позоваването на „ефективните разходи, които са направени за закупуването на земята“, е достатъчно ясно не се нуждае от допълнително тълкуване: включва се само цената, която действително е платена от BIZKAILUR за закупуването на земята.
(70)
Следователно трябва да се заключи, че първо, тази формулировка ясно изключва ефективните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането на земята за промишлено използване.
(71)
Второ, механизмите за погасяване, предвидени в член 1, точка vii от втора част от договора за земята, т.е. четиригодишен „гратисен период“, и последващото разделяне на последователни четири годишни погасителни вноски в размер на 25 % от действително платената от BIZKAILUR цена за закупуването на земята на практика са равностойни на безлихвен заем. Не може да се тълкува, че формулировката на член 1, точка vii от договора за земята включва също така разходите за финансиране на равностоен заем, т.е. лихвата, която Habidite би платило за аналогичен заем от пазарен кредитор. Всъщност е съмнително, че някой частен оператор в ситуация, сходна с тази на BIZKAILUR, би се съгласил да не удържи от Habidite разходите за адаптирането на земята и, още повече, че би приел „гратисен период“ от 4 години за погасяването на цената за закупуване на земята и пълно погасяване в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на Habidite на собствеността върху земята без да начисли лихва за това финансиране.
(72)
С оглед на констатациите в съображения (69)-(71) трябва да се заключи, че Habidite би извлякло предимство от договора за земята, което не би получило при нормални пазарни условия. Предимството се състои от следните два компонента:
а)
пропуснатата лихва за заем в размер на общите разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята в съответствие с този договор - заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановяваната сума); както и
б)
разходите, които BIZKAILUR би направило за адаптирането за промишлено използване на парцела земя с обща площ от най-малко 101 403 m2, който е необходим за проекта, както е посочено в член 1, точка ii) от договора за земята (т.е. най-малко 81 600 m2 за производствените постройки, 5 300 m2 за офисите и пристройките и 14 300 m2 за промишлено използване).
(73)
По отношение на първия компонент, т.е. пропуснатата лихва във връзка с погасяването на цената на закупената земя, Комисията изчислява, че тя би възлязла на нетен еквивалент на помощта (NGE) от 13,21 % от цената, заплатена от BIZKAILUR за закупуването на земята. Този NGE е изчислен съгласно посоченото в съображения (74)-(77).
(74)
Първо, определен беше лихвеният процент, приложим за подобни заеми въз основа на референтния лихвен процент, валиден за Испания през декември 2006 г. - 4,36 %, както е посочено в Съобщението на Комисията относно референтните лихвени проценти (41).
(75)
Второ, въз основа на Известието на Комисията за техническа корекция на метода за определяне на референтния и сконтовия лихвен процент от 1997 г. (42) (наричано по-долу „Известие на Комисията от 1997 г.“, в сила към момента на сключване на договора за земята) не е необходимо да се добавя към този референтен лихвен процент, за да бъде отразен кредитният рисков профил на Habidite. Според Известието на Комисията от 1997 г. се е считало, че референтните лихвени проценти отразяват средното равнище на лихвените проценти, начислявани в различните държави членки по средно- и дългосрочни заеми (пет до десет години), подсигурени с нормално обезпечение. Този общ принцип не е бил изменен изрично с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (43). В отсъствието на пряка информация за рейтинга на Habidite или AFER group според кредитния риск по това време Комисията счита, че може да се приеме, че към момента Habidite е отговаряло на условията за нормално дружество с нормално обезпечение. Всъщност и Diputación, и Habidite са били на едно мнение, че по това време Habidite и AFER group не са били предприятия в затруднения по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП (вж. съображение (52) по-горе).
(76)
Трето, брутният еквивалент на помощта, свързана с това споразумение за погасяване, беше коригиран, за да се вземе предвид корпоративният данък, който е трябвало да бъде платен от получателя и по това време в Испания е бил 35 %.
(77)
Полученият въз основа на елементите в съображения (74)-(76) нетен еквивалент на помощта за този субсидиран заем е определен в таблицата по-долу:
Размер на заема
100 %
Срок на заема
7 години
Гратисен период за погасяването
4 години
Референтен лихвен процент
4,36 %
Процент/допълнение
0
Общ приложим лихвен процент
4,36 %
Брутен еквивалент на помощта
20,33 %
Корпоративен данък
35 %
Нетен еквивалент на помощта (след данъка)
13,21 %
(78)
Комисията отбелязва също така, че страните оспорват действителните разходи за придобиването на земята за този проект, които са основата, на която се прилага нетният еквивалент на помощта (НЕП), за да се определи размерът на помощта. Както е посочено в съображение (30) по-горе, Diputación твърди, че до септември 2009 г. BIZKAILUR е платило 4,7 млн. EUR за закупуването на 205 000 m2 земя, като изчислява, че още 2,6 млн. EUR са щели да бъдат необходими за закупуването на останалите 95 000 m2, нужни за този проект. Habidite, от друга страна, твърди, че BIZKAILUR не е трябвало да закупува толкова голяма площ за този проект, тъй като в договора за земята са били предвидени едва 101 403 m2 (вж. съображение (47) по-горе).
(79)
Що се отнася до този спор, първо, Комисията отбелязва, че съгласно конкретната формулировка на член 1, точка ii) от договора за земята площта за проекта е трябвало да бъде общо „най-малко“101 403 m2. Второ, Комисията не може да изрази информирано становище по този въпрос въз основа на информацията, която е предоставена от страните в хода на официалната процедура по разследване. Тъй като обаче помощта съгласно договора за земята не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, въпросът с точната цена, която е трябвало да бъде възстановена от Habidite за закупуването на земята, може да остане нерешен. За целите на настоящото решение е достатъчно да се установи елементът на помощ, произтичащ от определените в договора за земята условия на погасяване.
(80)
Следователно този компонент на помощ е определен на 13,21 % от разходите, които е трябвало да бъдат възстановени на BIZKAILUR за закупуването на необходимата за проекта на Habidite земя съгласно условията на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята. Така определеният размер съответства на пропуснатата лихва от страна на BIZKAILUR, която би била начислена от пазарен оператор по заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановената сума). Основата за изчислението на този компонент на помощ са действителните разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за закупуването на земята, предвидени във втора част, член 1, точка ii) от договора за земята.
(81)
Подобни са разсъжденията и по отношение на другия компонент на помощ в договора за земята, т.е. разходите за адаптиране на земята за промишлено използване - които според договора за земята не е трябвало да се възстановяват на BIZKAILUR (в тази връзка вж. съображения (69) и (70)). В тази връзка страните отново имат разногласия по отношение на сумата. Според Diputación през март 2009 г. тези разходи са били изчислени на 28,5 млн. EUR (вж. съображение (30)). Habidite обаче счита, че това изчисление е преувеличено (вж. съображение (47)), отчасти защото BIZKAILUR е закупило повече земя от необходимата за този проект съгласно договора за земята и отчасти защото то е използвало част от вече закупената за проекта земя за други цели, напр. за сметище.
(82)
Отново, предвид факта, че помощта не е изплащана и не е необходимо да се възстановява, за целите на настоящото решение е достатъчно да се определи този компонент на помощ в договора за земята: той включва общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на парцела за проекта съгласно условията на член 1, точка iii), втора част от договора за земята - разходи, които съгласно член 1, точка vi) от втора част от договора не е трябвало да се възстановяват от Habidite на BIZKAILUR.
(83)
Комисията стига освен това до заключението, че установеното в съображения (68)-(77) предимство, състоящо се от двата компонента, посочени в съображения (80) и (82), трябва да се счита за селективно, доколкото според договора за земята то е щяло да бъде предоставено на един конкретен получател на помощта, а именно Habidite и AFER group, към която то принадлежи.
(84)
Както е посочено в съображение (43), Habidite твърди, че нотифицираните договори не нарушават конкуренцията, защото: а) съответният пазар е ограничен до „производството, продажбата и отдаването под наем на предварително изготвени модули“ и б) уникалните характеристики на предварително изготвените модули на Habidite предполагат, че дружеството няма конкуренти.
(85)
Комисията не може да приеме изтъкнатите от Habidite аргументи. Дори ако предварително изготвените модули на Habidite могат да се считат за уникален по своите характеристики продукт, в настоящия случай съответният продуктов пазар трябва да бъде определен в по-широк смисъл, а именно като пазара на строителството и продажбата на жилища като цяло, включващ както жилищата, продавани на свободния пазар, така и жилищата, продавани на регулирания сегмент от пазара (жилищата за социално настаняване).
(86)
Както твърди самото Habidite, цените на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на BIZKAILUR, могат да бъдат съпоставени с цените на къщите, продавани на свободния пазар, или с тези, които в крайна сметка се продават при защитен или полузащитен режим. Фактът, че BIZKAILUR е имало договори и със строители, различни от Habidite, за изграждането на други къщи за продажба при полузащитен режим, показва, че другите строители по това време действително са се конкурирали с Habidite за предоставянето на BIZKAILUR на къщи, които да се продават при защитен или полузащитен режим.
(87)
Освен това в представения на баското правителство бизнес план в подкрепа на заявлението си за регионална помощ през 2008 г. (от ноември 2008 г., на стр. 10-12) самото Habidite посочва, че се конкурира със строители на традиционни къщи на няколко регионални пазара в Испания, на които е възнамерявало да продава своите продукти (включително по-специално Страната на баските, Навара, Кантабрия, Ла Риоха, Мадрид и Каталуня, но също така в по-малка степен и други испански comunidades autónomas). По негови преценки в резултат на това общият му пазарен дял на испанския пазар (проекти на свободния пазар плюс такива за социално настаняване) би се повишил от 0,4 % през 2011 г. на 1 % за периода 2012-2016 г. За 2011 г. например Habidite изчислява, че общият брой на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на целия испански пазар, би бил приблизително 320 000 къщи, от които - с продукцията си от 1 403 къщи през 2011 г. - то би заело пазарен дял от 0,4 %. Що се отнася до пазара по-специално в Страната на баските, Habidite изчислява пазарен дял от 0,5 % през 2011 г. и до 2,8 % от 2014 г. нататък, като допуска, че общото годишно търсене на жилища в този регион би било 8 000 къщи за периода 2011-2016 г.
(88)
Според установената съдебна практика помощта следва да се счита за нарушаваща конкуренцията, ако укрепва финансовото положение и възможностите на дружеството получател по отношение на тези на конкурентите, които не получават помощ (44). С оглед на този принцип и на горните съображения следва да се заключи, че предоставената на Habidite и AFER group помощ посредством договора за земята би оказала нарушаващо въздействие върху конкуренцията, защото би позволила на Habidite да намали своите инвестиционни разходи, които обикновено са за сметка на самото дружество, и по-този начин да получи конкурентна преднина пред действителните и потенциалните конкуренти.
(89)
По същия начин, както е посочено в съображения (83)-(87), не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент, че съответният географски пазар по-специално на сглобяемите къщи е само местен или регионален поради разходите, свързани с транспортирането на предварително изготвените модули. Поради географската близост на Страната на баските до други държави членки и до морето допълнителните транспортни разходи вероятно не биха били решаващи за отстраняване на потенциалните конкуренти на Habidite в тази comunidad autónoma. Обратно, транспортните разходи не биха били пречка Habidite да се конкурира за изграждането на жилища в близки държави членки.
(90)
Според същата съдебна практика като посочената в съображение (88), когато държавната помощ укрепва финансовото положение на дадено дружество в сравнение с други конкуренти в рамките на търговията в Съюза, последната трябва да се счита за нарушена от помощта. Помощта може да бъде такава, че да засегне търговията в рамките на Съюза, дори ако самото предприятие получател не участва в трансгранични дейности (45).
(91)
Въз основа на изложеното в съображения (89) и (90) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, е могла да засегне търговията между държавите членки.
VII.1.2 Мярка 2: Договора за жилищата
(92)
Изложеното в съображения (64)-(67), (83)-(88) и (89)-(90) относно критериите за използване на държавни ресурси и приписването им на държавата, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията в рамките на Съюза в определението на държавна помощ важи също така, mutatis mutandis, за договора за жилищата. Следователно в съображения (93)-(96) ще бъде разгледан само критерият за селективно предимство.
(93)
Както е обяснено в съображение (45), Habidite твърди, че договорът за жилищата не му предоставя каквото и да било предимство, защото по същество цените, които е трябвало да бъдат платени от BIZKAILUR за 1 500 жилища, които са щели да бъдат изградени от Habidite съгласно въпросния договор, в действителност са били под пазарните равнища.
(94)
По-специално Habidite първо твърди, че 1 500 къщи, които е трябвало да бъдат доставени от Habidite по този договор, са щели да бъдат продадени от BIZKAILUR при полузащитен режим (като viviendas tasadas) на максимална цена, ограничена от приложимия регионален закон до 1,7 пъти от цената, установена със Заповедта на баското правителство от 1 август 2004 г. и последователно индексирана въз основа на индекса на потребителските цени (IPC), определен от Испанския национален статистически институт (в това отношение вж. съображения (17) и (18)). Следователно средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за 1 500 жилища, е била 2 010,19 EUR/m2, което е под средната цена за къщите, продавани свободно на пазара в провинция Bizkaia през 2007 г. - 2 921,9 EUR/m2 Освен това Habidite би получило съответно само 83 % и 83,30 % (в случая на 750 къщи под 75 m2) от 2 010,19 EUR/m2, които е щяло да получи самото BIZKAILUR от продажбата на тези къщи при полузащитен режим.
(95)
Второ, Habidite твърди, че цената, която би получило за 1 500-те къщи от BIZKAILUR съгласно договора за жилищата, е била съпоставима с цените, получавани от други строителни дружества, сключили подобни договори с BIZKAILUR през разглеждания период (примери са посочени в съображение (45)).
(96)
Накрая, Habidite твърди също така, че съгласно Законодателен указ 78/1986 и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за обществените поръчки (46) подобни договори могат да се сключват така също направо, т.е. без публичен търг, когато това е обосновано от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права.
(97)
След оценка на предоставените от Habidite информация и аргументи Комисията прави следните забележки в съображения (98)-(107).
(98)
Първо, следва да се отбележи, че информацията относно средните цени, получавани от други строителни дружества, които са сключили сходни договори с BIZKAILUR, се основава единствено на публикувани в пресата данни. Комисията не получи пряка информация по този въпрос от Diputación - например под формата на копия на сходни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества. При всички случаи ценовите изчисления, предоставени както от Habidite, така и от Diputación, се отнасят до 2006 г. и 2007 г., докато според член А, буква в) от договора за жилищата и публично оповестения през 2009 г. бизнес план на Habidite 1 500-те къщи е трябвало да бъдат доставени на BIZKAILUR през периода 2009-2011 г.
(99)
Дори ако се приеме, че цените, които Habidite е цяло да получи от BIZKAILUR за 1 500-те къщи въз основа на разглеждания договор, са съпоставими с получените от други строителни дружества от BIZKAILUR въз основа на сходни договори, и при всички случаи са били под наблюдаваните на свободния пазар цени за такива къщи, този аргумент не е достатъчен, за да може Комисията да заключи, че Habidite не е получило предимство от този договор. Както е отбелязано също така в решението за откриване (47), предимството, извлечено от Habidite от този договор, се състои главно във факта, че договорът е обезпечил продажбата на значителна част от първоначалната му продукция, като по този начин значително са намалени рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, които по определение са дори по-високи при пускането на нов продукт, каквито са модулите на Habidite.
(100)
Всеизвестен е фактът, че конкуренцията на испанския строителен пазар по това време е била много ожесточена и продължава да е такава. Фактът, че BIZKAILUR е сключил договор за 1 500 жилища с Habidite, предоставя на Habidite съвсем не незначително предимство спрямо неговите конкуренти, дори ако се вземе предвид само търсенето на строителство на къщи, които да се продават при защитен и полузащитен режим.
(101)
Фактът, че, както отбелязва Diputación, в съответствие с Plan Foral (вж. съображение (19)) BIZKAILUR е трябвало да осигури общо 3 000 къщи, които да се продават при защитен режим през периода 2004-2007 г., е подходяща илюстрация, че броят на къщите, за които е сключен договор с Habidite, не е незначителен. Вярно е, че Plan Foral обхваща периода 2004-2007 г., докато 1 500-те жилища, за които BIZKAILUR е сключило договор с Habidite, е трябвало да бъдат доставени през периода 2009-2011 г. (според бизнес плана на дружеството във версията му, оповестена през 2009 г.). Все пак това дава представа за общия брой на къщите, които BIZKAILUR е възнамерявало да продаде при защитен режим към момента на сключване на договора за жилищата.
(102)
Този елемент трябва да бъде оценен с оглед на съотношението на къщите, за които е сключен договор от Diputación и BIZKAILUR, към изчислената обща продукция на Habidite за съответния период. Според оповестения през 2009 г. бизнес план Habidite изчислява, че през 2009 г. цялата му продукция от 433 къщи би трябвало да бъде изкупена единствено от BIZKAILUR. През 2010 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 670 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да възлезе на 1 113 къщи. През 2011 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 342 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да бъде 3 151 къщи. Това показва, че към момента на сключване на договора за жилищата самото Habidite е считало, че Diputación и BIZKAILUR ще изкупуват значителен дял от продукцията през първите 2 години на производство на фабриката на Habdite в Alonsotegi (2009 г. и 2010 г.). Това потвърждава заключението, че договорът за жилищата значително е намалил рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, по-специално с пускането на пазара на нов продукт (модулите на Habidite).
(103)
Друг признак, че посредством този договор Habidite би се освободило от значителна част от риска, свързан с продажбата на неговия продукт на пазара, произтича от собствения бизнес план на Habidite (от ноември 2008 г.), който е бил представен за целите на получаване на регионална помощ през 2008 г. В този бизнес план Habidite изчислява, че общото търсене на къщи, които ще се продават на регулирания пазар в цялата Страна на баските през периода 2011-2016 г., ще бъде приблизително 8 000 къщи годишно. В същия бизнес план се споменава, че Habidite възнамерява приоритетно да продава на регулирания сегмент от пазара (социално настаняване) както в Страната на баските, така и в други региони на Испания. По-специално през 2011 г. Habidite предвижда, че ще продаде 289 къщи на регулирания пазар в Испания от общата продукция в размер на 1 403 къщи през същата година. Това показва, че след края на договора за жилищата (тъй като 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, е трябвало да бъдат предадени най-късно до май 2011 г.) делът на къщите, които Habidite се е надявало да продаде на регулирания пазар от своето общо годишно производство, т.е. 289 къщи от обща продукция от 1 403 къщи, е било много по-ниско от същото съотношение през първите три години от функционирането на предприятието на Habidite в Alonsotegi, които са били обхванати от договора за жилищата.
(104)
Друг важен аспект е действителното търсене на социални жилища в провинция Bizkaia, което е било обхванато от BIZKAILUR посредством договора за жилищата. Конкретни доказателства не са предоставени нито от Diputación, нито от Habidite по отношение на действителното търсене на социални жилища, които следва да бъдат покрити от BIZKAILUR посредством договора за жилищата, сключен с Habidite при дадените условия. Както беше споменато в съображение (98), 1 500-те къщи, предвидени в разглеждания договор, е трябвало да бъдат предадени през периода 2009-2011 г. Освен това Diputación не твърди, че договорът е бил сключен с цел предоставянето на услуга от общ икономически интерес като социалното настаняване. Следва да се отбележи също така, че договорът за жилищата не е сключен след провеждането на публичен търг, макар че, според предоставената от самото Habidite информация, ако се разгледат други подобни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества, изглежда, че BIZKAILUR е трябвало да възложи този договор чрез тръжна процедура.
(105)
От тази гледна точка не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент (вж. съображение (96)), че специалният технически характер на този проект е позволил прякото сключване на договора без публичен търг. Първо, разпоредбите, на които се позовава Habidite, не се отнасят до ситуации като настоящата, в които специалният характер на проекта се състои във въвеждането на пазара на нов продукт. Предметът на договорите за къщите е бил закупуването на къщи, които след това да бъдат продавани при полузащитен режим на граждани в неравностойно положение. Използваната технология за изграждането на подобни къщи не е от значение и построените жилища с предварително изготвени модули са били в пряка конкуренция с жилищата, изградени посредством традиционни методи. Второ, в доклад от януари 2009 г. (48) Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (Баската сметна палата) изразява съмнения относно законността на договорите за земята и жилищата в контекст, в който обръща внимание на публичните договори, сключени в нарушение на принципите на прозрачност и конкурентни тръжни процедури.
(106)
Според решението по делото P&O Ferries (49) самият факт, че публичен орган закупува стоки при пазарни ценови условия, не е достатъчен, за да може да се направи заключение, че сделката е между несвързани лица, ако държавата не е имала действителна нужда от тези стоки, по-специално когато договорът за тези стоки е сключен без публичен търг. В настоящия случай липсата на информация за реалната нужда на BIZKAILUR да продаде 1 500-те поръчани къщи при полузащитен режим през периода 2009-2011 г., в съчетание с отсъствието на публичен търг, са признаци, че сделката не е била сключена при пазарни условия.
(107)
С оглед на изложеното в съображения (97)-(106) Комисията стига до заключението, че договорът за жилищата не може да се счита за нормална пазарна операция. Обратно, договорът предоставя предимство на Habidite и AFER group, като ги освобождава от риска да продават своята продукция при пазарни условия в пряка конкуренция с други строители. Елементът на помощта тук е определен като печалбата, която е щяла да бъде получена от Habidite от продажбата на 1 500 жилища на Diputación и BIZKAILUR при условията на договора за жилищата, а именно разликата между цената, която е щяла да бъде получена от BIZKAILUR от продажбата на 1 500 къщи при ценовите условия, посочени в член А, буква д) от договора за жилищата, и производствените разходи на Habidite за 1 500 къщи. Предимството е селективно, тъй като според договора за жилищата е предоставено специално на Habidite и AFER group.
VII.1.3 Предварителни заключения
(108)
Въз основа на съображения (64)-(90) и (92)-(106) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, трябва да се заключи, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(109)
В случая на договора за земята включената държавна помощ има два компонента:
а)
пропуснатата лихва по заем в размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е щял да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Пропуснатата лихва възлиза на НЕП от 13,41 % от разходите за закупуване на земята, които са заплатени от BIZKAILUR съгласно член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя с обща площ от най-малко 101 430 m2, както е предвидено в член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(110)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която би била получена от Habidite от продажбата на 1 500 къщи по споменатия договор, а именно разликата между посочената в член А, буква д) от договора за жилищата цена за 1 500 къщи и производствените разходи, направени от Habidite за производството на 1 500-те къщи.
VII.2. Съвместимост
(111)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. Комисията изразява съмнения, че включената в договорите за земята и жилищата помощ би могла да се сметне за съвместима с Договора при съответните правила, които са били приложими към момента на оценката, като се позовава по-специално на оригиналната Временна рамка (50), Насоките за ОиП от 2004 г., Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (51) и Общия регламент за групово освобождаване от 2008 г. (52)
(112)
Както е посочено в съображения (60)-(62) обаче, предоставената чрез договорите за земята и за жилищата помощ е била отпусната незаконосъобразно (т.е. преди да бъде нотифицирана до Комисията) на 15 декември 2006 г. Следователно нейната съвместимост трябва да бъде оценена въз основа на правилата за държавна помощ, които са били в сила към момента на отпускането ѝ.
(113)
От тази времева гледна точка съвместимостта на отпуснатата по договорите за земята и жилищата помощ не може да се разглежда в светлината на специалните правила, които се прилагат във връзка с кризата, тъй като те са приети и влезли в сила на по-късен етап.
(114)
Така също според Diputación към 15 декември 2006 г. Habidite и AFER group не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП от 2004 г. Следователно те не са били допустими за помощ за оздравяване или преструктуриране към момента на сключване на договорите за земята и жилищата.
(115)
Договорите за земята и жилищата са сключени на 15 декември 2006 г. в подкрепа на нов инвестиционен проект в Alonsotegi - село, разположено в Gran Bilbao comarca - което по това време е било подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора (53). Следователно трябва да се провери дали предоставената по договорите за земята и жилищата помощ може да е била съвместима с Договора съгласно правилата за регионална помощ, които са били приложими към 15 декември 2006 г., а именно: Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. (54) (наричани по-долу „Насоките от 1998 г.“) и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. (55) (наричана по-долу „Рамката от 2002 г.“), и съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(116)
Регионалната инвестиционна помощ, за да бъде определена за съвместима с вътрешния пазар, трябва да отговаря на редица стандартни критерии за съвместимост, които, към момента на сключването на договора за земята на 15 декември 2006 г. са били определени в Насоките от 1998 г. По-специално помощта е трябвало да може да допринесе за регионалното развитие и да подпомага първоначален инвестиционен проект, работите по който са започнали едва след като получателят на помощта е представил заявление за помощ (стимулиращ ефект), инвестиционният проект е трябвало да е финансиран от получателя на помощта в размер на най-малко 25 % и инвестиционният проект е трябвало да бъде поддържан в рамките на подпомагания район, в който е разположен, в продължение на най-малко пет години. Освен това допустимите разходи, които следва да бъдат взети предвид за отпускането на помощта, е трябвало да бъдат ограничени до определени допустими разходи и помощта не е трябвало да се съчетава с друга помощ по такъв начин, че да се превиши приложимия таван за регионална помощ.
(117)
Според точка 2 от Насоките от 1998 г., като общо правило, ad hoc регионална помощ, предоставена на отделно предприятие или облагодетелстваща отделен сектор на дейност, не се счита за съвместима с Договора, тъй като по принцип нейното нарушаващо въздействие би превишило нейното положително въздействие върху регионалното развитие. Освен това е била забранена ad hoc помощта за предприятия в затруднение.
(118)
Испанските органи не са нотифицирали предоставената на Habidite помощ по договора за земята като отпусната по разрешена схема за регионална помощ. Тази помощ по-скоро представлява ad hoc мярка, която облагодетелства само Habidite и AFER group и косвено строителния сектор.
(119)
Въпреки това според същата точка 2 от Насоките от 1998 г. такава ad hoc помощ, облагодетелстваща само един сектор и предприятие може по изключение да бъде обявена за съвместима с Договора, ако може да бъде демонстрирано, че тя дава значителен принос за регионалното развитие, който превишава нейното нарушаващо въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза. Въпреки че испанските органи не са изложили никакви аргументи в това отношение, по своя инициатива и въз основа на информацията, с която разполага, Комисията все пак следва да провери дали са изпълнени условията за тази дерогация в случая на предоставената чрез договора за земята помощ.
(120)
Очевидно е, че договорът за земята е бил предназначен да подпомогне нов инвестиционен проект, т.е. новото предприятие на Habidite в Alonsotegi. Към момента е било преценено, че проектът ще създаде 1 100 преки нови работни места в подпомагания район и много вероятно така също значителен брой непреки работни места в същия район. Този елемент се потвърждава от факта, че съгласно паралелния договор за жилищата, новият инвестиционен проект би допринесъл така също за постигането на целите на регионалната политика, а именно осигуряването на социално настаняване за граждани в неравностойно положение в провинция Bizkaia. Освен това нито Habidite, нито AFER group са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента, когато са били подписани договорите за земята и жилищата (вж. съображение (9)). Следователно Комисията стига до заключението, че в случая на договора за земята са изпълнени условията за изключение, предвидени в последния параграф на точка 2 от Насоките от 1998 г.
(121)
Според точка 4.4 от Насоките от 1998 г. понятието регионална помощ обхваща само помощ за първоначална инвестиция, която се определя като инвестиция в дългосрочен капитал, свързан с изграждането на ново предприятие, разширяването на съществуващо предприятие или започването на дейност, включваща основна промяна на производствения процес на съществуващо предприятие. Отпуснатата помощ по договора за земята отговаря на това определение, тъй като помощта е била отпусната в подкрепа на създаването на нов инвестиционен проект в Alonsotegi.
(122)
Според точка 4.5 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначална инвестиция следва да бъде предназначена единствено за покриване на допустимите инвестиционни разходи и, следователно, максималният размер на регионалната помощ е определен като процент от допустимите инвестиционни разходи. Според точки 4.5 и 4.6 от Насоките от 1998 г. категорията „допустими разходи“ на даден нов инвестиционен проект включва земя, сгради и съоръжения/машини, както и някои категории нематериални инвестиции (патенти, лицензи, ноу-хау) в размер до 25 % от стандартната база в случай на големи предприятия.
(123)
Следователно първо трябва да бъдат определени допустимите разходи по проекта на Habidite в Alonsotegi към 15 декември 2006 г.
(124)
Тъй като помощта, свързана с договора за земята, не е отпусната въз основа на предварително подадено заявление за помощ, по това време получателят на помощта не е представил информацията, която е необходима за установяването на допустимите разходи в даден нов инвестиционен проект в случаите на регионална помощ. Информацията, която е била на разположение на Diputación по въпроса с допустимите разходи, е посочена в съображение (12) по-горе, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Адаптиране на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(125)
Посочените категории разходи действително могат да се считат за „допустими разходи“ по смисъла на точка 4.5 от Насоките от 1998 г. Освен това, тъй като помощта, свързана с договора за земята, е била пряко свързана със закупуването и адаптирането за промишлено използване на земята за новия инвестиционен проект, тя удовлетворява също така и това изискване, произтичащо от точка 4.5 от Насоките от 1998 г.
(126)
Според точка 4.10 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначални инвестиции следва да бъде обвързана с поддържането на въпросната инвестиция за минимален период от 5 години. Макар че това условие не е изрично наложено на Habidite в контекста на договора за земята, следва да се отбележи, в контекста на паралелния договор за помощ за обучение (описан в съображение (39) по-горе), който също е сключен на 15 декември 2006 г., и по отношение на същия инвестиционен проект, че Habidite се е ангажирало да поддържа 1 100 работни места за период от най-малко 5 години. Следователно Комисията стига до заключението, че точка 4.10 от Насоките от 1998 г. също е удовлетворена.
(127)
При липсата на информация за приблизителните разходи за заплати за 1 100-те служители в предприятието на Habidite в Alonsotegi Комисията не може да направи надеждна оценка на възможната съвместимост на помощта, отпусната по договора за земята, с точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г. относно създаването на работни места. Тъй като обаче помощта в договора за земята е била свързана със закупуването на земята, което е допустим разход, не е необходима оценка по точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г.
(128)
Преди подписването на договора за земята инвестиционният проект на Habidite не е получавал никаква друга инвестиционна помощ, която следва да се вземе предвид за целите на оценяването на кумулативното въздействие по точка 4.18 от Насоките от 1998 г.
(129)
Точка 4.2 от Насоките от 1998 г. гласи, че схемите за помощ трябва да изискват подаването на заявление за помощ преди започването на работите по инвестиционния проект. Целта на тази разпоредба е да се гарантира, че регионална помощ се отпуска само ако има потвърдимо стимулиращо въздействие: ако работата по даден проект е започнала преди подаването на заявление за помощ, отпуснатата впоследствие регионална помощ очевидно не би имала стимулиращо въздействие, което ще рече, че проектът вероятно би бил осъществен дори без помощта.
(130)
По тази точка следва да се отбележи, първо, че договорът за земята е бил ad hoc мярка, а не помощ, предоставена по одобрена схема. Въпреки това стимулиращото въздействие е общ критерий за съвместимост по член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който във всички случаи трябва да бъде потвърден за договора за земята. Въпреки че Diputación не е изтъкнала стимулиращото въздействие на тази мярка, по своя инициатива Комисията все пак следва да разгледа съответствието с това съществено важно условие за съвместимост.
(131)
Комисията счита, че условието за стимулиращо въздействие е изпълнено в случая с помощта, свързана с договора за земята, поради следните причини. Първо, макар че помощта не е била нотифицирана преди датата на предоставянето ѝ (15 декември 2006 г.), работата по проекта не е започнала преди предоставянето на помощта. Всъщност според предоставената от Diputación информация закупуването на необходимата за проекта земя, което може да се счита за начало на работата по този инвестиционен проект, е започнало едва през май 2007 г., т.е. след подписването на договора за земята на 15 декември 2006 г. Второ, фактът, че проектът на Habidite не е осъществен след прекратяването на договорите за земята и жилищата, може да се счита за потвърждение, че помощта е имала стимулиращо въздействие: без помощта проектът не е реализиран.
(132)
С точка 4.2 от Насоките от 1998 г. се изисква също така получателят на помощта да е осигурил за проекта самостоятелно финансово участие, което не включва помощ, в размер на най-малко 25 % от допустимите разходи. В случая с помощта, включена в договора за земята, това условие очевидно е изпълнено. Обявените от Diputación допустими разходи за този проект възлизат на 55 млн. EUR. Следователно Habidite е трябвало със собствени средства да финансира най-малко 25 % от тази сума, т.е. най-малко 13,75 млн. EUR. Комисията счита, че елементът на помощта в договора за земята, както е посочено в съображение (109) по-горе, не би трябвало да надхвърля 75 % от допустимите разходи - т.е. 41,25 млн. EUR - дори и в случай, в който целият размер на помощта би бил значително завишен, като се приеме, че помощта е включвала 28,2 млн. EUR действителни разходи за адаптирането на земята за промишлено използване плюс 0,98 млн. EUR (т.е. 13,41 % от общия размер от 7,3 млн. EUR на разходите за закупуването на земята според изчисленията на Diputación).
(133)
С оглед на изложеното в съображения (116)-(132) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, отговаря на условията за съвместимост според Насоките от 1998 г.
(134)
Информацията относно допустимите инвестиционни разходи, посочена в съображения (12) и (124), също показва, че инвестиционният проект на Habidite през декември 2006 г. е отговарял на условията за голям инвестиционен проект по смисъла на Многосекторната рамка от 2002 г. - общите допустими разходи за този проект превишават 50 млн. EUR. Следователно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, трябва да се разгледа също така от гледна точка на съответствието ѝ с условията на Рамката от 2002 г.
(135)
Максималният интензитет на помощта, който е бил приложим за Grand Bilbao comarca през декември 2006 г., изразен като НЕП, е бил 20 %. Въз основа на точка 21 от Рамката за 2002 г. и като се вземат предвид допустимите разходи за проекта на Habidite към 2006 г., както е посочено в съображение (12), максималният интензитет на помощта, който е разрешен за този проект, следва да е бил пропорционално намален по следния начин:
Допустими разходи
Коригиран таван на помощта
До 50 млн. EUR
10 млн. EUR (20 % - регионалния таван от 50 млн. EUR)
Между 50 млн. EUR и 100 млн. EUR
0,5 млн. EUR (10 % - половината от регионалния таван от 5 млн. EUR)
Част, превишаваща 100 млн. EUR
-
Общо
10,5 млн. EUR
(136)
Следва, че помощта, свързана с договора за земята, би била съвместима само до общ размер от 10,5 млн. EUR и несъвместима по отношение на всяка част, превишаваща 10,5 млн. EUR. Всъщност, както е посочено в съображения (78)-(82) и (109), размерът на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено поради спора относно действителните разходи, които е трябвало да бъдат направени от BIZKAILUR за изпълнение на договорните му задължения по закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела земя за създаването на предприятието на Habidite в Alonsotegi - спор, по който Комисията не може да даде информирано окончателно становище.
(137)
Първият компонент на помощта би представлявал 13,21 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята. Diputación твърди, че тези действителни разходи биха възлезли на обща сума от 7,3 млн. EUR, но Habidite счита, че тази оценка е завишена. Отбелязва се също така, че според предоставената от самото Diputación информация (вж. съображение (12)), в определен момент разходите за закупуване на земята са били изчислени на 4,8 млн. EUR. Накрая, изчислените през ноември 2008 г. разходи за закупуване на земята, посочени в бизнес плана на Habidite, който е подаден със заявлението му за регионална помощ през 2008 г., са били 5,5 млн. EUR.
(138)
Що се отнася до втория елемент на помощта, а именно общия размер на действителните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя, Diputación ги оценява на 28,5 млн. EUR през март 2009 г., като заявява също така, че в даден момент тези разходи са били оценени на едва 4,04 млн. EUR (вж. съображение (12)).
(139)
В заключение, въз основа на наличната информация не може да се изключи с абсолютна сигурност, че помощта, свързана с договора за земята, не би надвишила допустимия размер за този проект от 10,5 млн. EUR.
(140)
В точка 24 от Рамката от 2002 г. са определени допълнителни условия за съвместимост на мерките, когато размерът на помощта превишава максималната допустима помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в същия подпомаган район. В нашия случай, въз основа на точка 21 от Рамката от 2002 г. максималната разрешена помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в Gran Bilbao comarca към декември 2006 г. е била 15 млн. EUR (състояща се от 10 млн. EUR, представляващи 20 % от първите 50 млн. EUR, плюс 5 млн. EUR, представляващи 10 % от следващите 50 млн. EUR).
(141)
Както вече беше обяснено в съображения (78)-(82), въз основа на наличната информация общият размер на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено. Въпреки това Комисията не може да изключи, че размерът на помощта може да е превишил тавана от 15 млн. EUR. При тези обстоятелства Комисията провери дали в случая на договора за земята са били изпълнени двете допълнителни условия за одобряване на такава помощ.
(142)
Първото условие е получателят на помощта да не е превишил 25 % от продажбите на въпросния продукт преди или след инвестицията. Второто условие е, че създаденият производствен капацитет от инвестиционния проект не трябва да превишава 5 % от съответния пазар. Според точка 24 от Рамката от 2002 г. съответните държави членки носят тежестта за доказване на изпълнението на тези условия. В настоящия случай испанските органи не предоставиха информация, която да даде възможност на Комисията да провери дали всяко от тези две допълнителни условия е било изпълнено.
(143)
Въпреки това, въз основа на прогнози за пазарните проценти, предоставени от Habidite през ноември 2008 г. за целите на получаването на регионална помощ през 2008 г. (вж.съображение (87)), дружеството е определило своя собствен дял от целия испански пазар на строителство на къщи (свободен пазар с включен сегмент на социално настаняване) на [0,1-1,0] % през 2011 г., т.е. след добавянето на новия производствен капацитет посредством разглеждания инвестиционен проект, като очакванията са били за повишение до [0,5-1,5] % от 2012 г. нататък. Ако се разглежда само баският пазар, делът на Habidite през 2011 г. на свободния сегмент от строителния пазар би бил [0,1-1,0] % с очакване за покачване до [2,0-3,0] % от 2014 г. нататък.
(144)
Предвид тези изчисления, които не се поставят под съмнение от никоя друга информация на разположение на Комисията, може да се допусне, че през декември 2006 г. Habidite не би превишило таваните за пазарен дял и капацитет, определени в точка 24 от Рамката за 2002 г. по отношение на инвестицията, подпомогната с договора за земята.
(145)
В заключение условията за съвместимост според Рамката от 2002 г. също биха били удовлетворени за частта от помощта, свързана с договора за земята, която не превишава разрешения размер от максимум 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, не би била съвместима с Договора, тъй като не би изпълнила условията за съвместимост според Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г.
(146)
Тъй като помощта не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, тези заключения относно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, са достатъчни за целите на настоящото решение.
(147)
Комисията обръща внимание на компетентните испански органи върху факта, че включената в договора за земята помощ трябва да бъде взета предвид при разглеждането на съответствието с правилата за кумулиране на помощта с оглед на регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия проект. Това е необходимо също така, като се има предвид, че както помощта по договора за земята, така и регионалната помощ за 2008 г. обхващат допустими разходи за закупуването и адаптирането на същия парцел земя. Отбелязва се отново, че работите по този инвестиционен проект са започнали през май 2007 г., а заявлението за регионална помощ за 2008 г. е подадено през 2008 г.
(148)
Както е посочено в съображения (93)-(107), включената в договора за жилищата помощ понижава рисковете за първоначалната инвестиция, като обезпечава продажбата на значителна част от първоначалната продукция на новото предприятие, и също така предоставя предимство на Habidite пред други конкуренти, тъй като Habidite без публичен търг е получило договор за доставка на 1 500 жилища на публичните органи, които да се продават при полузащитен режим. Свързаната с договора за жилищата помощ е определена като печалбата, която Habidite би извлякло от закупуването на 1 500 къщи от Diputación и BIZKAILUR, а именно разликата между цената, на която последното би продало къщите, и собствените разходи на Habidite за производството на тези къщи.
(149)
Според Насоките от 1998 г. регионалната помощ е свързана с допустими разходи. Макар че е вярно, че точка 4.2 от тези Насоки не ограничава формите, в които може да бъде предоставена помощта, от точка 4.5 и от цялото съдържание на Насоките става ясно, че инвестиционната помощ трябва да подпомага допустими инвестиционни разходи. Според точка 4.5 от същите Насоки за целите на предоставянето на регионална помощ могат да се вземат предвид само разходи за закупуване на активи като земя, сгради и съоръжения/машини. Според точка 4.6 чрез регионална помощ могат да се подпомагат също така и други разходи като такива за придобиването на патенти, лицензи и ноу-хау.
(150)
Предвид характера ѝ обаче помощта, отпусната чрез договора за жилищата, не подпомага такива допустими разходи. Предназначението на тази помощ по-скоро е да намали текущите разходи за дейността на получателя на помощта. Според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. като общо правило оперативната помощ е забранена и само по изключения се допуска в региони, които са подпомагани по член 107, параграф а) от Договора. Проектът на Habidite обаче е трябвало да бъде осъществен в район, който е подпомагат по член 107, параграф 3, буква в), а не по член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
(151)
Следователно Комисията стига до заключението, че включената в договора за жилищата помощ отговаря на изискванията за оперативна помощ, която според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. не би била съвместима с Договора.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
С оглед на горната оценка в съображения (63)-(151) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, Комисията стига до заключението, че договорът за земята и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
В случая на договора за земята помощта се състои от два компонента:
а)
пропусната лихва за заем в общ размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е трябвало да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Тази пропусната лихва възлиза на НЕП в размер на 13,41 % от разходите за закупуване на земята, направени от BIZKAILUR въз основа член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено ползване на въпросния парцел земя, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(154)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която са щели да получат Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, което означава разликата между цената, на която последното е трябвало да продаде къщите съгласно условията на договора за жилищата, и разходите, направени от Habidite за строителството им.
(155)
Наличната информация не дава възможност за точно количествено определяне на размерите на помощта, включена в договорите за земята и жилищата. За целите на настоящото решение обаче количествено определяне на помощта не е необходимо: помощта не е била изплатена и, следователно, няма нужда да се възстановява.
(156)
Подчертава се също така, че договорите за земята и жилищата са свързани с незаконосъобразна помощ. Свързаната с двата договора помощ е предоставена на 15 декември 2006 г. в нарушение на предвиденото в Договора задължение за предварително уведомяване. С оглед на решението по делото на CELF/SIDE (56) последващото нотифициране на двата договора и констатацията за частична съвместимост на включената в договора за земята помощ до разрешения размер от 10,5 млн. EUR не отстраняват незаконосъобразния характер на помощта. Комисията изисква компетентните испански органи да понесат всички необходими правни последици от незаконосъобразния характер на помощта, включена в договорите за земята и жилищата.
(157)
Предоставената чрез договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Частта от предоставената по договора за земята помощ, която може да превишава този разрешен размер, не е съвместима с Договора.
(158)
Предоставената чрез договора за жилищата помощ представлява оперативна помощ, която не е съвместима с Договора в своята цялост според точка 4.15 от Насоките от 1998 г.
(159)
Констатациите в настоящото решение относно наличието на помощ в договора за земята са от значение за регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия инвестиционен проект. Отбелязва се, че работата по този инвестиционен проект е започнала през май 2007 г., което ще рече - преди подаването на заявление за регионална помощ за 2008 г.
(160)
Получателите на помощта, предоставена чрез договорите за земята и жилищата, са Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, които са страни по договорите за земята и жилищата и са свързани по силата на член 3, параграф 2 и член 3, параграф 3, точка 3 от приложението към Препоръка на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (57),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Двата договора, нотифицирани от Кралство Испания на 15 април 2009 г. и сключени на 15 декември 2006 г. между Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A., от една страна, и Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, от друга страна, включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Включената в нотифицираните договори помощ е незаконосъобразна, тъй като е предоставена преди да бъде изпълнено задължението за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора.
Член 3
Свързаната с договора за земята помощ включва:
а)
пропуснатата лихва от Diputación и BIZKAILUR за безлихвен заем в размер на действителните разходи за закупуването на земята, който е трябвало да бъде погасен след гратисен период от четири години на четири равни годишни вноски от по 25 % всяка. НЕП на подобен безлихвен заем би бил 13,41 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за този проект въз основа на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите действителни разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на земята, която е трябвало да бъде закупена за този проект, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във втора част, член 1, точка iii) от договора за земята.
Член 4
Свързаната с договора за жилищата помощ се състои от печалбата, която биха получили Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A. по разглеждания договор. Тази печалба се определя като разликата между получената от Habidite цена от BIZKAILUR въз основа на член А, буква д) от посочения договор и собствените разходи на Habidite за построяването на 1 500-те къщи.
Член 5
Включената в договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, е несъвместима с Договора.
Член 6
Включената в договора за жилищата помощ не е съвместима с Договора съгласно точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ от 1998 г., тъй като представлява оперативна помощ.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
27. juuni 2012,
riigiabi SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) kohta - Habidite Alonsotegi
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4194 all)
(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2013/198/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus riigiabi C 37/09 (ex N 226/09) suhtes (2),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
15. aprillil 2009 teatasid Hispaania ametiasutused õiguskindluse tagamiseks kahest 15. detsembril 2006 ühelt poolt BIZKAILUR S.A. (edaspidi „BIZKAILUR”) ja Diputación Foral de Bizkaia (edaspidi „Diputación”) ning teiselt poolt eraettevõtjate Habidite Technologies País Vasco S.A. (edaspidi „Habidite”), Grupo Empresarial Afer S.L. (edaspidi „Aferi kontsern”) ja Habidite kontserni vahel sõlmitud lepingust.
(2)
2. detsembril 2009 algatas komisjon vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 2 teatatud lepingute asjus uurimismenetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (3). Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas12. märtsil 2010 (4).
(3)
Hispaania ametiasutused ei esitanud menetluse algatamise otsuse kohta märkusi. Habidite kommenteeris menetluse algatamise otsust oma 9. aprilli 2010. aasta kirjas. Nimetatud märkused edastati 15. aprilli 2010. aasta kirjaga Hispaania ametiasutustele, kes vastasid oma 12. mai 2010. aasta kirjaga. Kolmandad isikud ei esitanud menetluse algatamise otsuse kohta märkusi.
(4)
6. septembril 2010 taotles Habidite vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 (5) juurdepääsu toimiku dokumentidele, mis pärinesid Hispaania ametiasutustelt. Komisjon konsulteeris Hispaania ametiasutustega taotluse asjus 10. septembril 2010. Hispaania ametiasutused vastasid 13. septembril, et nad ei ole Habiditele nõutud dokumentidele juurdepääsu andmise vastu. Nõutud dokumendid edastati Habiditele 7. oktoobril 2010.
(5)
Komisjon nõudis Hispaania ametiasutustelt lisateavet 28. juuni 2010. aasta kirjaga, millele Hispaania ametiasutused vastasid 26. juulil 2010, ning 8. detsembri 2010. aasta kirjaga, millele Hispaania ametiasutused vastasid 14. jaanuaril 2011.
(6)
Habidite esitas täiendavad märkused ja teabe 27. juulil 2010, millele Hispaania ametiasutused vastasid 3. novembril 2011; 6. aprillil 2011 (kättesaamine registreeritud 13. aprillil 2011), millele Hispaania ametiasutused vastasid 30. mail 2011 (kättesaamine registreeritud 6. juunil 2011); ning 7. juulil 2011. Komisjoni talitused kohtusid 3. veebruaril 2011 Brüsselis ettevõtja taotlusel Habidite esindajatega.
II. TAUSTTEAVE
(7)
Kaks käesoleva otsuse objektiks olevat lepingut sõlmiti 15. detsembril 2006 ühelt poolt BIZKAILURi ja Diputacióni ning teiselt poolt Habidite, Aferi kontserni ja Habidite kontserni vahel.
(8)
BIZKAILUR oli Diputacióni täisomanduses olev ettevõtja, kelle sotsiaalne eesmärk oli osta ja kohandada maad tööstusprojektide ja sotsiaalmajasid käsitlevate projektide arendamiseks Biskaia provintsis. Juunis 2010 ühines BIZKAILUR koos teiste sarnase tegevusalaga avaliku sektori ettevõtetega ettevõtteks Azpiegiturak S.A.U., mis on samuti Diputacióni täisomanduses ja mille tegevusala on sarnane (6).
(9)
Habidite ja teised temaga seotud ettevõtted Habidite kontsernis kuuluvad eraomanduses olevasse Aferi kontserni peakontoriga Biskaias Ortuellas (7). Teatamise kuupäeval kuulus Aferi kontserni kokku 13 ehitussektori ja sellega seotud sektorite ettevõtet (8). Kõigis Aferi kontserni ettevõtetes kuulus enamusosalus ja kontroll […]-le (9). Diputacióni ja Habidite sõnul ei olnud ei Habidite ega Aferi kontsern nende kahe teatatud lepingu sõlmimise ajal raskustes äriühing ühenduse suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (10) (edaspidi „riigiabi suunised”) punktide 9, 10 ja 11 tähenduses.
(10)
Teatatud lepingud sõlmiti uue investeerimisprojekti rahastamiseks, mille pidi ellu viima Habidite: ehitusmooduleid tootva tehase asutamine (edaspidi „Habidite tehas”) Alonsotegis, Gran Bilbao halduspiirkonna (comarca) külas. Teatatud lepingute sõlmimise kuupäeval loeti Gran Bilbao comarca’t aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblikuks piirkonnaks (11). Habidite tehas pidi looma abistatavas piirkonnas 1 100 uut töökohta.
(11)
Uus tehas pidi tootma „Habidite mooduleid”, st elumajade/ehitiste vahetuks monteerimiseks kasutatavaid kokkupandavaid ehitusmooduleid. Habidite moodulid tuli toota autotööstuses kasutatava konveiertehnoloogiaga sarnase tehnoloogia abil ning seejärel transportida nende tulevasse asukohta ja seal kokku monteerida. Toodet loeti lisaks ainulaadsele tootmistehnoloogiale uudseks ka seetõttu, et lõpptoote (ehitised ja elumajad) montaaž säästab aega ja vahendeid ning kasutatakse energiasäästu võimaldavaid materjale. Nimetatud tootega seoses oli ettevõte esitanud mitu patenditaotlust (12).
(12)
Diputacióni esitatud teabe kohaselt olid kahe teatatud lepingu allkirjastamise ajal investeerimisprojekti kulud Alonsotegis hinnanguliselt 55 miljonit eurot, jagunedes järgmiselt:
Maa
4,8 miljonit eurot
Tööstushooned
22,5 miljonit eurot
Hoonestamine (urbanización)
4,04 miljonit eurot
Masinad ja seadmed
24,0 miljonit eurot
Kokku
55,34 miljonit eurot
(13)
Kavandatava Habidite tehase aastatoodanguks prognoositi 3 500 maja esimestel tegevusaastatel ja 4 500 maja pärast täieliku tootmismahu saavutamist.
(14)
Et mõista konteksti, milles teatatud lepingud 15. detsembril 2006. aastal sõlmiti, on vaja lühidalt kirjeldada sotsiaaleluruume käsitlevat õigusraamistikku Baskimaal.
(15)
Enne kriisi algust 2008. aastal olid keskmised kinnisvarahinnad selles autonoomses piirkonnas kõrgemad kui mujal Hispaanias ning püsisid kõrgemad kuni käesoleva otsuse kuupäevani. Baski ametiasutused püüavad võimaldada ebasoodsamas olukorras olevatele kodanikurühmadele eluaset, pakkudes sotsiaaleluruume täieliku (viviendas protegidas) ja osalise sooduskava (viviendas tasadas) alusel. Kummagi sotsiaaleluruumide kategooria olemust selgitatakse allpool punktides 16-19.
(16)
Piirkonnaseaduses 2/2006 (13) (Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo) on sätestatud, et:
a)
40 % hoonestatavast linnamaast tuleb eraldada täieliku (viviendas protegídas) ja osalise sooduskava (viviendas tasadas) majadele, nii et kummalegi jääb 20 % (piirkonnaseaduse 2/2006 artikli 80 lõige 2);
b)
eelkõige hoonestamiseks sobivast maast 55 % tuleb eraldada täieliku (viviendas protegídas) ja 20 % osalise sooduskava majade (viviendas tasadas) jaoks (piirkonnaseaduse 2/2006 artikli 80 lõige 3).
(17)
Osalise sooduskava majad (viviendas tasadas) kuuluvad kategooriasse, mis jääb sotsiaaleluruumide ja turul vabalt müüdavate majade vahele. Osalise sooduskava majade (viviendas tasadas) hind võib piirkonnaseaduse 2/2006 kohaselt ületada samaväärsete täieliku sooduskava majade (viviendas protegídas) maksimumhinda kõige rohkem 1,7 korda. Viimase kategooria maksimumhinnad Biskaia provintsis kehtestati eluruumide ja sotsiaalameti 1. augusti 2004. aasta korraldusega (14), millega määrati kindlaks algne reguleeritud hind, mida tuli seejärel kord aastas Hispaania statistikaameti (Instituto Nacional de Estadística) määratud tarbijahinnaindeksi (ĺndice de Precios al Consumo) alusel korrigeerida.
(18)
Diputacíoni väitel olid 2006. aastal teatatud lepingute sõlmimise ajal täieliku sooduskava eluruumide (viviendas protegídas) maksimumhinnad seetõttu järgmised:
-
1 351,86 eurot/m21. augusti 2004. aasta korralduse I lisas loetletud omavalitsusüksustes;
-
1 307,94 eurot/m21. augusti 2004. aasta korralduse II lisas loetletud omavalitsusüksustes;
-
1 181,54 eurot/m2 teistes omavalitsusüksustes;
-
472,40 eurot/m2 juurdeehitistes (garaaž/majandusruum jne).
Osalise sooduskava eluruumide (viviendas tasadas) maksimumhinnad ei tohtinud ületada eespool mainitud hindu rohkem kui 1,7 korda.
(19)
Diputación väidab, et kui BIZKAILUR sõlmis Habiditega teatatud lepingud, tegutses esimene seaduse 7/1985 (15) (Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local) kohaselt, mis annab omavalitsustele autonoomia kohaliku tähtsusega küsimuste, sealhulgas sotsiaaleluruumide eraldamise üle otsustamisel (artikkel 25). Vastavalt kuningliku dekreedi 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) artikli 109 lõikele 2 ning seaduse 7/1985 (konsolideeritud versioon) artiklile 79 kandsid omavalitsused BIZKAILURile sotsiaaleluruumide ehitamiseks mõeldud vahendid üle tasuta või tasu eest. Teatatud lepingute sõlmimise ajal (15. detsembril 2006) olid sotsiaaleluruume käsitlevad eesmärgid määratletud Diputacióni 2004. aastal vastuvõetud kavas sotsiaaleluruumide eraldamise kohta Biskaias ajavahemikul 2004-2007 ehk omavalitsuse kavas (Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007). Diputacióni sõnul nähti omavalitsuse kavas ette, et ajavahemikul 2004-2007 rajab BIZKAILUR osalise sooduskava raames kokku 3 000 eluruumi.
(20)
Esimese lepingu alusel - mida menetluse algatamise otsuses nimetati „I meetmeks” (edaspidi „maaleping”) - kohustusid Diputación ja BIZKAILUR ostma Montealegre tööstuspiirkonnas Alonsotegis maatüki kogupindalaga 101 430 m2 (81 600 m2 tehase jaoks, 5 300 m2 kontoriteks ja 14 300 m2 tööstuslikeks juurdeehitisteks) ja kohandama selle tööstuslikuks kasutamiseks 24 kuu jooksul lepingu allkirjastamisest arvates (lepingu teine osa, artikli 1 punkt ii). BIZKAILUR loovutaks arendatud maa omandiõiguse 12 kuu jooksul lepingu allkirjastamise kuupäevast arvates (lepingu teise osa artikli 1 punkt iii) Habiditele „ilma mis tahes tasu, kulu või hüvitiseta” hinna eest, mis on võrdne „kuludega, mida BIZKAILUR kandis selle ostmisel” (lepingu teise osa artikli 1 punkt vi). Habidite tasuks hinna seitsme aasta jooksul omandiõiguse loovutamisest arvates nelja võrdse osamaksena (igaüks 25 %), mis tasutaks 4., 5., 6. ja 7. aasta lõpus.
(21)
Teise lepingu alusel - mida menetluse algatamise otsuses nimetati „II meetmeks” (edaspidi „eluruumide leping”) - oleks Diputación otse või BIZKAILURi kaudu ostnud Habiditelt kokku 1 500 eluruumi, neist 750 pindalaga alla 75 m2. Diputación või BIZKAILUR oleksid tellinud 2007. aasta maist kuni 2010. aasta juuni lõpuni 1 500 eluruumi, et võimaldada kokku 1 500 eluruumi üleandmine 2011. aasta maiks.
(22)
Lepingus osutatud eluruumid oleks BIZKAILUR ehitanud Habidite käsutusse antud maale ning seejärel oleks Diputación otse või BIZKAILUR või Habidite ise müünud need osalise sooduskava alusel (viviendas tasadas’e vormis) vastavalt kehtivatele maksimumhinna sätetele (vt põhjendused (14)-(19)). Kui lepingukohased eluruumid oleks müünud Diputación või BIZKAILUR, ei oleks Habidite saanud endale selle maa omandiõigust, kuhu majad oli kavas ehitada. Sellisel juhul oleks olnud tema ülesanne eluruumid ainult ehitada.
(23)
Samuti nähti lepinguga erandkorras ette, et teatavaid lepingus osutatud eluruume võib Habidite või AFERi kontsern ka reklaamida (eluruumide lepingu artikli A punkt f). Sellistel erakorralistel juhtudel oleks Habidite või AFER saanud kõigepealt eluruumide ehitamiseks vajaliku maa omandiõiguse, seejärel oleks teinud ehitustööd ning oleks lõpuks ise eluruumid osalise sooduskava (viviendas tasadas) alusel ära müünud. Sellisel juhul oleksid Habidite või AFER saanud endale eluruumide eest vaid sätestatud hinna, nagu on näidatud põhjenduses 24, samal ajal kui maa väärtusele vastav hinna osa oleks kantud üle Diputaciónile ja/või BIZKAILURile.
(24)
Vastavalt eluruumide lepingu artikli A punktile e pidi Habidite saama 1 500 eluruumi eest järgmist hinda:
a)
eluruumid kasuliku pindalaga üle 75 m2: 83 % hinnast, mille kehtestas eluruumile BIZKAILUR, pluss 100 % juurdeehitiste (garaaž, abiruumid) eest saadud hinnast;
b)
eluruumid kasuliku pindalaga alla 75 m2: 83,30 % BIZKAILURile eluruumide eest laekunud hinnast, pluss 100 % juurdeehitiste (garaaž, abiruumid) eest saadud hinnast;
(25)
BIZKAILURile oleks seega jäänud vastavalt ülejäänud 17 % või 16,70 % eluruumide eest saadud hinnast (välja arvatud juurdeehitised - garaaž, abiruumid jms - mille eest oleks kogu müügihind läinud Habiditele).
(26)
Diputacióni esitatud näites toodud maja eest pindalaga 75 m2, mis müüdi osalise sooduskava alusel 2006. aastal, oleks Habidite saanud: 143 060,58 eurot (83 % eluruumi eest pindalaga 75 m2 × 1351 eurot × 1,7), pluss 28 107,60 juurdeehitiste eest (100 % juurdeehitise eest pindalaga 35 m2 × 472,40 eurot) koguhinnast 200 459,50 eurot, millega BIZKAILUR oleks eluruumi osalise sooduskava alusel (viviendas tasadas) ära müünud.
(27)
Eluruumide lepingu artikli A punkti g kohaselt oleks Diputación või BIZKAILUR võinud osa 1 500st lepingu alusel Habiditelt tellitud eluruumist müüa ka turuhinnaga ning sellisel juhul oleks Habidite saanud müügihinnast sama protsendi, nagu on sätestatud artikli A punktis e ja nagu osutatud põhjenduses 24.
(28)
Diputación ja BIZKAILUR ei korraldanud enne Habiditega eluruumide lepingu sõlmimist riigihanget.
(29)
Lõpuks Habidite projekt faktiliselt peatati. Diputacióni sõnul oli peamine põhjus see, et BIZKAILUR oleks Habidite tehase jaoks ettenähtud maatüki ostu ja tööstuslikuks kasutamiseks kohandamisega kandnud algselt prognoositust suuremaid kulusid.
(30)
Diputación teatas (16), et maist 2007 kuni aprillini 2008 oli BIZKAILUR ostnud nimetatud projekti jaoks 205 487,73 m2 maad, mille eest ta oli maksnud kokku 4,7 miljonit eurot. Diputacióni sõnul oli vaja juurde osta veel 95 000 m2, millega oleks hinnanguliselt kaasnenud lisakulud 2,6 miljonit eurot. Maa tööstuslikuks kasutamiseks kohandamise kulud olid märtsis 2009 hinnanguliselt 28,5 miljonit eurot.
(31)
BIZKAILURi poolt projekti tarvis juba omandatud maa omandiõigust ei kantud Habiditele üle.
III. MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS
(32)
2. detsembri 2009. aasta menetluse algatamise otsuses (17) leidis komisjon, et nii maa- kui ka eluruumide leping on ilmselt seotud riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti tundus, et abi ei ole ühegi asjaomase riigiabi eeskirja kohaselt kokkusobiv aluslepinguga.
(33)
Seoses maalepinguga jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et kasusaajale kehtestatud tagasimaksetingimused maa hinna ja kohandamise eest sarnanevad intressivaba laenuga, andes Habiditele eelise, mida ta turul ei oleks saanud.
(34)
Eluruumide lepinguga seoses märgiti menetluse algatamise otsuses, et BIZKAILURilt 1 500 eluruumi eest nõutav hind ei näi olevat tavaline turuhind, kuna kasusaaja oli oma äriplaanis prognoosinud, et keskmine BIZKAILURilt saadav hind on 2 012,19 eurot/m2, samal ajal kui prognoositav keskmine turuhind oleks olnud 1 762,60 eurot/m2.
(35)
Samuti täheldas komisjon mitmeid viiteid Habidite eelisele, pidades silmas Euroopa Kohtu otsust P&O Ferriese kohtuasjas: (18) a) eluruumide leping ei olnud sõlmitud riigihanke teel; b) Diputación Foral de Bizkaia ja BIZKAILUR ei nõudnud sotsiaaleluruume ega näidanud vajadust nende järele ning c) eluruumide lepinguga nähti ette võimalus müüa osa 1 500st Habiditelt ostetud eluruumist tavaturul. Samuti märkis komisjon, et suure osa toodangu ostmine uue tehase esimestel tegutsemisaastatel vähendab riske, mida uue investeerimisprojektiga üldjuhul seostatakse. Riigi vahendite kasutamise ja riigi vastutuse kriteeriumi puhul viidati otsuses kummaski lepingus kajastuva võimaliku abiga seoses, et BIZKAILUR on 100 % avaliku võimu omandis ja kontrolli all olev ettevõte ning täidab talle riigi poolt usaldatud ülesandeid. Valikulisusega seoses märgiti, et Habidite ja AFERi kontsern said lepingutest selgesti ainuisikuliselt kasu. Konkurentsi moonutamise ja liidusisese kaubanduse mõjuga seoses rõhutati, et Habidite tegutseb ehitussektoris, kus konkurents on väga tihe ja kus ühe ettevõtte abistamine võib kahjustada teiste liikmesriikide ettevõtteid.
(36)
Menetluse algatamise otsuses väljendati kahtlust teatatud lepingutes osutatud abi kokkusobivuse suhtes aluslepinguga, võttes arvesse kokkusobivuse kriteeriume, mis on sätestatud komisjoni regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013 (19), komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 800/2008 EÜ, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (20), ning ajutises raamistikus praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (21).
IV. HISPAANIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
(37)
Hispaania ametiasutused ei esitanud menetluse algatamise otsuse kohta oma märkusi (vt põhjendus 3 eespool), kuid esitasid komisjoni nõudmisel pärast menetluse algatamise otsust lisateavet ning vastasid samuti mõnele Habidite esitatud väitele. Kõnealuste vastuste ja lisateabe kokkuvõte on esitatud põhjendustes (48)-(54).
V. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(38)
Nagu näidatud põhjendustes (3) ja (6), esitas Habidite menetluse alustamise otsuse kohta oma kommentaarid 9. aprillil 2010 ning lisateabe ja kommentaarid 27. juulil 2010, 6. aprillil 2011 ja 7. juulil 2011. Nende väidetega avaldas Habidite asjakohaseid fakte, mida komisjon menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal ei teadnud, ning esitas vastuväiteid abi olemasolu kohta teatatud lepingutes. Kõnealuste väidete ja Habidite esitatud lisafaktide kokkuvõte on toodud põhjendustes (39)-(47).
(39)
Esiteks väitis Habidite, et maa- ja eluruumide lepinguga samal päeval (15. detsembril 2006) sõlmiti kolmas leping. Kõnealuse kolmanda lepingu alusel (edaspidi „koolitusabi leping”) kohustus Diputación andma Habiditele tema tehase 1 100 uue töölise jaoks koolitusabi. Eelkõige kohustus Diputación katma 1 100 töötaja koolituskulud, samal ajal kui Habidite omalt poolt kohustus säilitama kõnealused 1 100 uut töökohta vähemalt viie aasta jooksul. Ka koolitusabi leping peatati faktiliselt Habidite projekti läbikukkumise tõttu (vt põhjendused (29)-(31)).
(40)
Teiseks esitas Habidite dokumendid, millest nähtus, et Habidite projekt oli heaks kiidetud Gobierno Vasco (Baskimaa omavalitsuse) 30. detsembri 2008. aasta otsusega, regionaalabi kogusummaks oli 6 miljonit eurot grupierandiga hõlmatud regionaalabi kava XR 175/2007 raames (22).
(41)
Kolmandaks väitis Habidite, et pärast Habidite projekti peatamist esitas ta oma 6. veebruari 2009. aasta ja 17. septembri 2009. aasta kirjaga halduskaebuse selle kohta, et Diputación ja BIZKAILUR ei täida oma kolmest lepingust tulenevaid kohustusi. Samuti väitis Habidite, et kavatseb oma kaebused esitada pädevale Hispaania kohtule.
(42)
Habidite väidab, et maa- ja eluruumide leping ei täida kumulatiivseid kriteeriume, mille abil määratakse riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(43)
Teiste riigiabi tunnuste kohta, v.a eelis, esitas Habidite järgmised argumendid, mis on mõlema teatatud lepingu puhul ühised:
a)
nende kahe lepinguga ei kaasne riigi ressursside üleminek, sest kuna need sisaldavad tavapärastel tingimustel toimuvaid turutehinguid, ei too see endaga kaasa riigi ressursside kadu (vastavalt Euroopa Kohtu otsusele PreussenElektra (23) kohtuasjas);
b)
ei saa eeldada, et eluruumide leping täidab valikulisuse kriteeriumi ainuüksi seetõttu, et lepingut ei sõlmitud riigihanke tulemusena. Vastavalt 18. aprilli 1986 kuninglikule dekreedile nr 781/1986, millega kiidetakse heaks kohaliku omavalitsuse kehtivate õigusnormide läbivaadatud tekst Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (25) artiklile 31võib selliseid lepinguid sõlmida ka otse, st ilma riigihanketa, kui see on põhjendatud projekti tehnilise laadiga või ainuõiguste kaitsega;
c)
Habidite kokkupandavate moodulite ainulaadsed tooteomadused ja monteerimistehnoloogia välistavad konkurentsi moonutamise või liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamise võimaluse. Juhtumite N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman ja N-04059 TDR Capital/Agelco puhul määratles Hispaania konkurentsiamet asjaomase turu „moodulmajade tootmise, müügi ja rentimisena”. Kõnealuse määratluse kohaselt näitab Habidite moodulite ainukordsus, et tal ei ole otseseid konkurente, keda need kaks lepingut võiksid kahjustada. Veelgi enam, komisjoni otsuses juhtumi M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) puhul sedastati, et moodulehitiste turg on kohalik või piirkondlik, sest transpordikulud välistavad reaalse konkurentsi suuremate vahemaade tagant. Habidite hinnad olid toote tehnilisi omadusi arvestades igatahes väga konkurentsivõimelised.
(44)
Samuti on Habidite esitanud konkreetsed üksikasjalikud vastuväited sellele, nagu oleks emma-kummaga nendest kahest teatatud lepingust antud talle eelis.
(45)
Eluruumide lepingu puhul väidab Habidite põhimõtteliselt, et ta ei saanud eelist, kuna sätestatud müügihinnad ei ületanud turuhindade taset, vaid jäid sellest tegelikult allapoole. Täpsemalt:
a)
hinnad, mida Habidite eluruumide lepingu kohaselt pidi saama, jäid iseenesest alla turuhinna taseme, võttes arvesse, et BIZKAILUR oleks eluruumid müünud reguleeritud, alla turuhinna jääva hinna eest, mis oli seadusega kehtestatud osalise sooduskava (viviendas tasadas) raames müüdavatele eluruumidele - vt põhjendused (14)-(19);
b)
keskmine hind, mida BIZKAILUR Habidite ehitatud eluruumide eest oleks saanud, st 2 010,19 eurot/m2, oli võrreldav hinnaga, mida BIZKAILUR maksis sel ajal sarnaste lepingute kohaselt täieliku ja osalise sooduskava raames müüdavate eluruumide ehitamise eest. Näiteks tasus Habidite sõnul BIZKAILUR 2007. aastal sotsiaalmajade ehitamise eest Lemoizis 2 277 eurot/m2 eest, Ziérbanas 1 964 eurot/m2 eest ja Areatzas 2 021 eurot/m2 eest. 2007. aastal oli osalise sooduskava (viviendas tasadas) alusel müüdavate 84 m2 pindalaga eluruumide keskmine hind Biskaia neljas omavalitsusüksuses 1 808,69 eurot/ruutmeeter (27);
c)
igal juhul oleks Habidite saanud eluruumide lepingu kohaselt ainult vastavalt 83 % ja 83,30 % kõnealusest keskmisest hinnast 2 010,19 eurot/m2 (alla 75 m2 pindalaga eluruumide puhul) - vt põhjendused (24)-(25). Sellega seoses oli menetluse algatamise otsuses ekslikult märgitud, nagu Habidite ise saaks lepingu alusel hinna 2 010,19 eurot/m2;
d)
keskmine hind, mida BIZKAILUR oleks Habidite ehitatud eluruumide eest saanud, jäi tunduvalt alla selle hinnataseme, millega müüdi samaväärseid eluruume provintsi vabaturul. 2007. aastal oli Biskaia provintsis keskmine turuhind 2 921,90 eurot/ruutmeeter (28).
(46)
Maalepinguga seoses väidab Habidite, et ta ei oleks eelist saanud, sest tema arusaamise kohaselt oleks ta pidanud vastavalt lepingu sätetele tasuma BIZKAILURile lisaks maa ostu ja kohandamise tegelikule maksumusele ka käesoleva tehinguga seotud finantseerimiskulud.
(47)
Peale selle vaidlustab Habidite kuluprognoosi, mille Diputación esitas maa ostu ja kohandamise kohta. Maalepingu kohaselt pidi BIZKAILUR ostma projekti jaoks ainult 101 403 m2 ja mitte 205 000 m2 maad, nagu osutas Diputación. Lisaks oli vale 254 785 m2 maa tööstusmaaks muutmise maksumus, mis Diputacióni väitel oli 28,5 miljonit eurot. Tundus, et tegelikult vastavad need kulud kuludele, mida Diputación kandis teise projekti, täpsemalt Kadagua maantee Kastrexana Arbuio - Sodupe lõigu ehitamisel. Ühtlasi väidab Habidite, et tema projekti jaoks ostetud maad on ebaseaduslikult kasutatud prügi ladustamiseks, nagu on tuvastatud ka Barakaldo esimese astme kohtu 1. septembri 2010. aasta otsuses nr 148/2010.
VI. LISATEAVE JA HISPAANIA AMETIASUTUSTE KÄEST SAADUD VASTUSED HABIDITE MÄRKUSTELE
(48)
Vastuseks komisjoni küsimustele kinnitas Diputación, et Habidite projekt peatati, ja kohustusi, mis Habidite maa- ja eluruumide lepingu alusel võttis, ei ole täidetud.
(49)
Koolitusabilepingu puhul (vt põhjendus (39) eespool) juhib Diputación tähelepanu asjaolule, et tema kohustus maksta Habidite tehase 1 100 töötajale koolitusabi sõltus lepingu artikli 10 kohaselt asjaomaste õigusaktide täitmisest, sealhulgas seetõttu kaudselt komisjoni võimalikust teavitamisest või loast vastavalt kehtivatele riigiabi eeskirjadele. Diputación kinnitab, et nimetatud koolitusabi ei makstud välja.
(50)
Kui Diputaciónilt küsiti teatatud lepingute ja 2008. aastal Baski omavalitsuse antud riigiabi seoste kohta ning selle kohta, kas mõlemad meetmed puudutavad sama investeerimisprojekti, ei välistanud Diputación võimalust, et tegu on sama investeerimisprojektiga, kuid märkis, et see ei pruugi tähendada, et rahastamiskõlblikud kulud, mida piirkondlik omavalitsus 2008. aastal 6 miljoni eurose abi puhul arvesse võttis, on samad projekti rahastamiskõlblikud kulud mis 2006. aastal, kui teatatud lepingud allkirjastati. Sellega seoses viitab Diputación Baski omavalitsuse ja Habidite esitatud teabele.
(51)
Seoses Habidite maalepingust tuleneva tagasimaksekohustusega ja eelkõige Habidite väitega, et tema tõlgenduse kohaselt hõlmab tema tagasimaksekohustus maaostu ja kohandamisega seotud finantseerimiskulusid, viitab Diputación maalepingu tegelikule sõnastusele. Maalepingu artikli 1 punkt vi kõlab järgmiselt: „Hind, mida [Habidite] peab maksma, võrdub tegelike kuludega, mida BIZKAILUR S.A. […] kannab […] kirjeldatud maa ostmisel”.
(52)
Lõppkokkuvõttes ei olnud Habidite ja AFERi kontsern kui sellised Diputaciónile kättesaadava teabe kohaselt kahe teatatud lepingu sõlmimise ajal raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktides 9, 10 ja 11 osutatud tähenduses raskustes ettevõtted.
(53)
Baski omavalitsus omakorda edastas teabe 30. detsembril 2008 Habiditele 6 miljoni euro summas antud riigiabi kohta, sealhulgas rahastamiskõlblikud kulud, mida võeti arvesse käesoleva abi andmisel. Rahastamiskõlblike kulude liigid esitatakse tabelis allpool:
Koguinvesteering (miljonites eurodes)
90,42
Uurimis- ja arenduskulud
13,71
Rahastamiskõlblikud kulud, millest:
76,71
IT
2,85
Maa
5,5
Ehitised
34,76
Tehnika
19,14
Masinad
11,94
Muud seadmed
0,737
IT-seadmed
0,965
Lisamaa ja -ehitised
3,9
Rahastamiskõlblikud kulud kokku
72,8
Antud abi
6
(54)
Abi ei ole välja makstud. Vastavalt aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste (29) punktile 65 esitasid Hispaania ametiasutused 19. veebruaril 2009 komisjonile teabelehe abi kohta, mis on heakskiidetud regionaalabi kava kohaselt antud suurtele investeerimisprojektidele, millest ei ole vaja teatada (30).
VII. HINNANG
(55)
Käesolevas otsuses ei käsitleta a) Diputacióni ja Habidite vahel 15. detsembril 2006 sõlmitud koolitusabilepingut ega b) riigiabi summas 6 miljonit eurot, mille Baskimaa omavalitsus andis Habidite kontsernile 30. detsembril 2008 põhjendustes 56-59 esitatud põhjustel.
(56)
Diputacióni ja Habidite vahel teatatud lepingutega samal kuupäeval sõlmitud koolituslepinguga seoses (vt põhjendused (39) ja (49)) märgib komisjon, et Hispaania ametiasutused ei teatanud nimetatud meetmest ja menetluse algatamise otsuses seda ei käsitletud. Vastavalt väljakujunenud tavadele (31) loetakse riigiabi antuks hetkel, kui selle väljamaksmiseks on olemas õiguslikult siduv tingimusteta kohustus. Koolitusabilepingu artiklis 10 (vt põhjendus (49)) kehtestatakse tingimus, et koolitusabi makstakse ainult juhul, kui on järgitud asjaomaseid õigusakte, sealhulgas liidu riigiabi eeskirju. Sellest tulenevalt ei saa väita, et lepingu sõlmimise hetkel ei kehtinud lepingus kehtestatud koolitusabi väljamaksmise kohustuse suhtes tingimusi. Lisaks kinnitasid Hispaania ametiasutused, et käesoleva lepinguga ettenähtud koolitusabi ei makstud välja. Kuna Habidite projekt Alonsotegis ei saanud teoks, ei ole abi väljamaksmine igal juhul tõenäoline ka tulevikus.
(57)
Samuti ei käsitleta otsuses regionaalabi summas 6 miljonit eurot, mille Baskimaa omavalitsus andis 30. detsembril 2008 Habiditele (vt põhjendused (40) ja (50)). Siiski tuleks märkida, et nii mõlemad käesolevas otsuses käsitletud teatatud lepingud kui ka 2008. antud regionaalabi viitavad samale investeerimisprojektile, st Habidite moodulite tehase ehitamisele Alonsotegis. Seda väidet Baskimaa omavalitsus ja Diputación eraldi ei vaidlustanud (vt põhjendus (50)).
(58)
Vastavalt aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste (32) punktile 66 peavad Hispaania ametiasutused tagama 2008. aastal antud regionaalabi suhtes kehtivate abi kumuleerumise sätete täitmise.
(59)
Lisaks tuleb meenutada, et Diputacióni esitatud teabe kohaselt (vt põhjendus (30)) tehti selle investeerimisprojekti jaoks vajaliku maa ostuga algust mais 2007 ja kuni aprillini 2008 osteti selleks üksteise järel mitu maatükki. Seega alustati projekti kallal tööd juba mais 2007. Vastavalt aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste (33) punktile 38 võib selleks, et tagada regionaalabi stimuleeriv toime investeeringule, abi anda ainult nende abikavade korral, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja pädevad asutused on seejärel kirjalikult kinnitanud enne projekti kallal töö alustamist, et see vastab põhimõtteliselt abikavaga kehtestatud abikõlblikkuse tingimustele.
(60)
Enne abi olemasolu ja selle aluslepinguga kokkusobivuse hindamist peab komisjon määratlema sel hetkel kohaldatavad riigiabi eeskirjad.
(61)
Maa- ja eluruumide leping allkirjastati 15. detsembril 2006, kuid komisjonile esitati need läbivaatamiseks alles aprillis 2009. Nagu juba osutatud eespool põhjenduses (56), loetakse vastavalt väljakujunenud tavale (34) riigiabi antuks hetkel, kui selle väljamaksmiseks on olemas õiguslikult siduv tingimusteta kohustus. Nende kahe teatatud lepingu puhul tekkis selline õiguslikult siduv tingimusteta kohustus 15. detsembril 2006, kui Diputación ja BIZKAILUR allkirjastasid nimetatud kaks teatatud lepingut. Nende kahe lepinguga seotud abi on seetõttu ebaseaduslik, kuna see anti aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust rikkudes.
(62)
Vastavalt CELF/SIDE kohtupraktikale (35) ei tühista teatamiskohustust või rakendamiskeeldu rikkudes antud abi ebaseaduslikkust ei järgnev teatamine ega kõlblikkuse kinnitamine. Nagu on näidatud komisjoni teatises kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (36), kohaldati õigusvastase riigiabi suhtes eeskirju, mis kehtisid abi andmise ajal - praegusel juhul 15. detsembril 2006. Nimetatud põhimõtteid kinnitatakse ka aastateks 2007-2013 kavandatud ühenduse regionaalabi suuniste punktides 63 ja 105 (37). Seepärast tugineb komisjon nii abi olemasolu kui ka kokkusobivuse hindamisel riigiabi eeskirjadele, mis kehtisid kahe teatatud lepingu allkirjastamise ajal 15. detsembril 2006.
VII.1. Riigiabi olemasolu
(63)
Et teha kindlaks, kas uuritavad meetmed hõlmavad riigiabi, peab komisjon hindama, kas need vastavad aluslepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud kumulatiivsuse tingimustele. Kõnealuses sättes määratletakse, et „kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” Neid kumulatiivsuse kriteeriume mõlemas teatatud lepingus uuritakse põhjendustes 64-107 allpool.
VII.1.1 Meede 1: maaleping
(64)
Üks kriteeriume, mille põhjal määratakse, kas konkreetne meede hõlmab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on riigi vahendite kasutamine kas riigi vahendite väljamaksmise või riigi saamatajäänud tulu näol. Lisaks võib kehtiva kohtupraktika kohaselt (38) lugeda riigi vahenditeks ka avaliku ja erasektori ettevõtete vahendeid, mis kuuluvad kas otse või kaudselt avaliku sektori asutuste kontrolli alla, selles mõttes, et need jäävad riigi kontrolli alla ja seega on kättesaadavad pädevatele avaliku sektori asutustele. Sellega seoses märgib komisjon põhjendustes (65) ja (66) järgmist.
(65)
Esiteks sõlmisid Diputación ja BIZKAILUR maalepingu ühiselt. Leping sisaldab mitut selget viidet, et lepingu raames tegutses BIZKAILUR Diputacióni käepikendusena. Diputacióni ja BIZKAILURi nimel kirjutas maalepingule alla Diputacióni esimees (Diputado General). Maalepingu preambuli punktis 2 on sätestatud, et Diputacióni kui BIZKAILURi 100 % omaniku riikliku poliitika eesmärgid hõlmavad uute ja innovatiivsete investeerimisprojektide edendamist, töökohtade loomist ja Biskaia provintsi kodanike juurdepääsu parandamist sotsiaaleluruumidele. Maalepingu preambuli punktis 5 on sätestatud, et leping on mõeldud preambuli punktis 2 osutatud majandus- ja sotsiaalpoliitika eesmärkide saavutamiseks kas otse või riigiettevõtete nagu näiteks BIZKAILUR kaudu.
(66)
Teiseks olid vahendid, mida BIZKAILUR sai kasutada oma kohustuste täitmiseks (osta Alonsotegis Habidite tehase ehitamiseks maad ja kohandada see tööstuslikuks kasutuseks), Diputacióni kontrolli all. Alates 1999. aastast oli BIZKAILUR kuulunud 100 % Diputaciónile ja olnud tema kontrolli all (39). Olemas on järgmised Stardust Marine'i kohtumääruses (40) määratletud „iseloomulikud” ja „struktuurilised” näitajad, mis osutavad, kas BIZKAILURi tegevust maalepingu raames võib seostada riigiga:
a)
BIZKAILURi tegevuse ulatuse maalepingu raames määras Diputación;
b)
kõnealuses lepingus tegutses BIZKAILUR selgelt Diputacióni nimel;
c)
BIZKAILURi üksnes riikliku poliitika eesmärkide saavutamisele suunatud tegevuse spetsiifiline iseloom näitab, et nimetatud ettevõtja ei olnud tavaline turutingimustel konkureeriv turuosaline.
(67)
Pidades silmas põhjendustes (65) ja (66) esitatud näitajaid, leitakse, et maalepingu puhul on riigi vahendite ja riigiga seostatavuse kriteerium kinnitust leidnud.
(68)
Komisjon uuris selle maa eest tasumise tingimusi, mille Diputación ja BIZKAILUR pidid Alonsotegis maalepingu teise osa artikli 1 punktide vi ja vii kohaselt Habidite projekti jaoks eraldama (vt ka põhjendus (20) eespool), ning järeldab selle alusel põhjendustes (69)-(83) järgmist.
(69)
Maalepingu teise osa artikli 1 punkti vi kohaselt võrdus hind, mida Habidite pidi maksma BIZKAILURi ostetud ja tööstuslikuks kasutamiseks kohandatud maa eest, „tegelike kuludega, mida BIZKAILUR […] kannab […] maa ostmisel”. Habidite väitis (vt põhjendus (46)), et tema arvates peab see hõlmama ka finantseerimiskulusid. Sellise tõlgendusega ei saa siiski nõustuda. Viide „tegelikele kuludele, mida kantakse maa ostmisel” on piisavalt selge ega nõua edasist tõlgendamist: see hõlmab ainult hinda, mille BIZKAILUR maa ostmisel tegelikult tasus.
(70)
Seega tuleb järeldada, et esiteks välistab selline sõnastus selgelt tegelikud kulud, mida BIZKAILUR kandis maa tööstuslikuks kasutamiseks kohandamise eest.
(71)
Teiseks nähti maalepingu teise osa artikli 1 punktiga vii ette tagasimaksetingimused, st nelja-aastane ajapikendus koos sellele järgneva nelja aastase tagasimaksega, millest igaüks vastab 25 %-le BIZKAILURi poolt tegelikult tasutud maa ostuhinnast, on tegelikult samaväärsed intressivaba laenuga. Maalepingu artikli 1 punkti vii sõnastust ei saa tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ka samaväärse laenu finantseerimiskulusid, st intressi, mida turul tegutsev võlausaldaja oleks Habidite käest sarnase laenu eest nõudnud. On igati põhjust kahelda, kas BIZKAILURiga sarnases olukorras olev eraettevõtja oleks nõustunud loobuma Habiditelt maa kohandamise kulude väljanõudmisest ning oleks lisaks nõustunud nelja-aastase ajapikendusega maa ostuhinna tasumisel ning täieliku tasumisega seitsme aasta jooksul maa omandiõiguse Habiditele üleandmisest arvates, nõudmata selle finantseeringu eest intressi.
(72)
Võttes arvesse põhjendustes (69)-(71) esitatud teavet, tuleb tõdeda, et Habidite oleks saanud maalepingust eelise, mis ei oleks olnud võimalik tavalistel turutingimustel. Eelis hõlmab kahte järgmist komponenti:
a)
saamata jäänud intress laenu eest, mis võrdus BIZKAILURi tasutud maa ostu kogukuludega vastavalt lepingu tingimustele (seitsmeaastane laen nelja-aastase ajapikenduse ja nelja võrdse aastase osamaksega, millest igaüks vastab 25 %-le tasutud summast) ning
b)
kulusid, mida BIZKAILUR oleks kandnud, kohandades tööstuslikuks kasutamiseks projekti jaoks vajaliku maatüki pindalaga vähemalt 101 403 m2, nagu on sätestatud maalepingu artikli 1 punktis ii (st vähemalt 81 600 m2 tehase jaoks, 5 300 m2 kontoripindade ja juurdeehitiste jaoks ning 14 300 m2 tööstuslikuks kasutamiseks).
(73)
Esimene komponent, st maa ostuhinna tagasimakselt saamata jäänud intress oleks komisjoni hinnangul ulatunud netoekvivalendini 13,21 % ostuhinnast, mis BIZKAILUR tasus. Netoekvivalenti arvutati põhjendustes (74)-(77) esitatud viisil.
(74)
Esimeses etapis selgitati Hispaanias 2006. aasta detsembris kehtinud viitemäära alusel välja sarnase laenu suhtes kohaldatav intressimäär, mis oli komisjoni viitemäärade teatise kohaselt 4,36 % (41).
(75)
Teises etapis ei ole komisjoni 1997. aasta teatise viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (42) (edaspidi komisjoni 1997. aasta teatis; kehtis maalepingu sõlmimise ajal) kohaselt vaja kõnealusele viitemäärale Habidite krediidiriskiprofiili kajastamiseks midagi lisada. Vastavalt komisjoni 1997. aasta teatisele kajastasid viitemäärad eri liikmesriikides keskmise ja pika tähtajaga (viie- kuni kümneaastaste) hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatavat keskmist intressimäära. Kõnealust üldpõhimõtet komisjoni määrusega (EÜ) nr 794/2004 oluliselt ei muudetud (43). Kuivõrd Habidite ja AFERi kontserni krediidiriskireitingu kohta tollal otsest teavet ei olnud, võib komisjoni arvamuse kohaselt eeldada, et sel ajal oli Habidite harilike tagatistega tavaline ettevõte. Tõepoolest nõustusid nii Diputación kui ka Habidite, et Habidite ja AFERi kontsern ei olnud sel ajal raskustes ettevõtted raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktide 9, 10 ja 11 tähenduses (vt põhjendus (52) eespool).
(76)
Kolmandas etapis kohandati nimetatud tagasimaksega seotud abi brutoekvivalenti, et võtta arvesse ettevõtte tulumaksu, mida saaja oleks pidanud tasuma ja mis oli sel ajal Hispaanias 35 %.
(77)
Põhjendustes (74)-(76) toodud elementide alusel on sooduslaenu netoekvivalent esitatud allpool olevas tabelis:
Laenusumma
100 %
Laenu pikkus
7 aastat
Tagasimakse ajapikendus
4 aastat
Viitemäär
4,36 %
Marginaal/lisasumma
0
Kohaldatav koguintressimäär
4,36 %
Abi brutoekvivalent
20,33 %
Ettevõtte tulumaks
35 %
Abi netoekvivalent (pärast maksustamist)
13,21 %
(78)
Samuti märgib komisjon, et lepinguosalised vaidlevad projekti jaoks maa omandamise tegeliku kulu üle, mille põhjal tuleks abi summa määratlemiseks netoekvivalenti kohaldada. Nagu osutatud eespool põhjenduses (30), väidab Diputación, et kuni 2009. aasta septembrini oli BIZKAILUR tasunud 4,7 miljonit eurot, et osta 205 000 m2 maad ning tema hinnangul oli ülejäänud projekti jaoks vajaliku 95 000 m2 maa ostmiseks vaja veel 2,6 miljonit eurot. Habidite seevastu väidab, et BIZKAILURil ei olnud selle projekti jaoks vaja nii suurt maatükki osta, sest maalepingus sätestati kokku ainult 101 403 m2 maa ostmine (vt põhjendus (47) eespool).
(79)
Vaidlusega seoses märgib komisjon esiteks, et maalepingu artikli 1 punkti ii konkreetse sõnastuse kohaselt oleks projekti jaoks mõeldud maa-ala pidanud olema kokku vähemalt 101 403 m2. Teiseks ei saa komisjon osaliste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe põhjal selles küsimuses selget seisukohta võtta. Kuna aga maalepingus sätestatud abi ei ole välja makstud ning puudub vajadus seda tagasi nõuda, võib küsimuse, millise hinna täpselt oleks Habidite pidanud maa ostmise eest tagastama, jätta lahtiseks. Nimetatud otsuse tähenduses piisab sellest, kui tuvastada maalepingus sätestatud tagasimaksetingimustes sisalduv abi tunnus.
(80)
Abi komponendiks on seega 13,21 % Habidite jaoks vajaliku maa ostuhinnast, mis tuli tasuda BIZKAILURile vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punktile ii. Sel viisil määratletud summa vastab BIZKAILURil saamata jäänud intressile, mida ettevõtja oleks nõudnud seitsmeaastase laenu eest nelja-aastase ajapikenduse ja nelja võrdse aastase osamaksega (igaüks neist 25 % tasutavast summast). See abi komponent arvutatakse tegelike kulude alusel, mida BIZKAILUR oleks pidanud maalepingu teise osa artikli 1 punktis ii sätestatud maa ostmisel kandma.
(81)
Sarnaseid kaalutlusi tuleb rakendada maalepingus sätestatud teise abi komponendi, st maa tööstuslikuks kasutamiseks kohandamise kulude suhtes, mida maalepingu kohaselt ei tulnud BIZKAILURile tagasi maksta (selle kohta vt põhjendused (69) ja (70)). Siinkohal lähevad osaliste arvamused summade osas taas kord lahku. Diputacióni sõnul ulatusid märtsis 2009 nimetatud kulud hinnanguliselt 28,5 miljoni euroni (vt põhjendus (30)). Habidite aga leiab, et hinnang on ülepaisutatud (vt põhjendus (47)): osaliselt seetõttu, et BIZKAILUR ostis rohkem maad kui maalepingu kohaselt projekti jaoks vaja, ja osaliselt seetõttu, et ta on kasutanud osa projekti jaoks juba ostetud maast muul otstarbel, nt prügi ladustamiseks.
(82)
Taas kord, arvestades et abi ei ole välja makstud ja et seda ei ole vaja tagastada, piisab käesoleva otsuse kontekstis nimetatud abikomponendi määratlemisest maalepingus: see hõlmab kogukulusid, mis BIZKAILUR oleks pidanud tasuma maatüki kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punkti iii tingimustele - kulusid, mida Habidite ei pea lepingu teise osa artikli 1 punkti vi sõnastuse kohaselt BIZKAILURile tasuma.
(83)
Samuti teeb komisjon järelduse, et põhjendustes (68)-(77) tuvastatud eelist, mis hõlmab kaht põhjenduses (80) ja (82) kirjeldatud komponenti, tuleb pidada valikuliseks, kuna see oleks maalepingu alusel antud ühele konkreetsele kasusaajale, täpsemalt Habiditele ja AFERi kontsernile, kuhu Habidite kuulub.
(84)
Nagu põhjenduses (43) osutatud, väidab Habidite, et teatatud lepingutega ei moonutata konkurentsi järgmistel põhjustel: a) asjaomasel turul tegeldakse ainult „moodulmajade tootmise, müügi ja rentimisega” ning b) Habidite kokkupandavate moodulite ainulaadsete omaduste tõttu ei ole ettevõttel konkurente.
(85)
Komisjon ei saa Habidite esitatud argumentidega nõustuda. Isegi kui Habidite kokkupandavaid mooduleid saaks nende omaduste põhjal pidada ainulaadseks tooteks, tuleb praegusel juhul asjaomast tooteturgu määratleda laiemas tähenduses majade üldise ehitus- ja müügituruna, mis hõlmab nii vabaturul kui ka turu reguleeritud osas müüdavaid maju (sotsiaaleluruumid).
(86)
Nagu Habidite ise väidab, võib BIZKAILURile müüdavate majade hindu võrrelda vabaturul müüdavate majade või lõpuks täieliku või osalise sooduskava alusel müüdavate majade hindadega. See, et BIZKAILUR sõlmis osalise sooduskava alusel majade müümiseks lepinguid ka teiste ehitajatega peale Habidite, näitab, et teised ehitajad tõepoolest konkureerisid sel ajal Habiditega, et ehitada BIZKAILURile maju täieliku ja osalise sooduskava alusel müümiseks.
(87)
Pealegi näitas Habidite Baskimaa omavalitsusele oma 2008. aasta regionaalabitaotluse toetuseks esitatud äriplaanis (dateeritud novembris 2008, lk 10-12), et ta on konkureerinud tavaliste majade müüjatega mitmel Hispaania piirkondlikul turul, kus ta kavatses oma tooteid müüa (sealhulgas eelkõige Baskimaal, Navarras, Kantaabrias, La Riojas, Madridis ja Kataloonias, kuid vähemal määral ka teistes Hispaania autonoomsete piirkondades). Selle tulemusena kasvas tema üldine prognoositav turuosa Hispaanias (vabaturul, pluss sotsiaaleluruumide projektid) 0,4 %-lt 2011. aastal kuni 1 %-ni ajavahemikul 2012-2016. Näiteks 2011. aasta kohta prognoosis Habidite kogu Hispaania turul müüdavate majade koguarvuks umbes 320 000, millest 1 403 maja tootmisega 2011. aastal oleks ta saavutanud turuosa 0,4 %. Konkreetselt Baskimaa turul prognoosis Habidite 2011. aastaks turuosa 0,5 % ja alates 2014. aastast kuni 2,8 %, hinnates ajavahemikul 2011-2016 piirkonna aastaseks kogunõudluseks 8 000 maja.
(88)
Väljakujunenud kohtupraktika põhjal tuleb abi lugeda konkurentsi moonutavaks, kui see tugevdab abi saanud ettevõtte finantsseisundit nende konkurentide ees, kes abi ei saanud (44). Pidades silmas seda põhimõtet ja eespool esitatud kaalutlusi, tuleb teha järeldus, et Habiditele ja AFERi kontsernile maalepingu alusel antud abi oleks avaldanud konkurentsile moonutavat mõju, kuna see oleks võimaldanud Habiditel vähendada tavaliselt ettevõtte enda kanda jäävaid investeerimiskulusid ning saada selle tulemusena tegelike ja võimalike konkurentide ees konkurentsieelis.
(89)
Sarnaselt põhjendustes (84)-(87) osutatule, ei saa nõustuda Habidite väitega, et asjaomane geograafiline turg on kokkupandavate moodulite transpordikulu tõttu eeskätt moodulmajade puhul kohaliku või piirkondliku tähtsusega. Tänu Baskimaa geograafilisele lähedusele teistele liikmesriikidele ja merele ei oleks täiendavad transpordikulud tõenäoliselt Habidite võimalike konkurentide võitmisel selles autonoomses piirkonnas otsustavaks saanud. Vastupidi, transpordikulud ei oleks pruukinud osutuda Habidite jaoks takistuseks konkureerimisel majade ehitamiseks lähedal asuvatesse liikmesriikidesse.
(90)
Sama kohtupraktika kohaselt, millele viidati põhjenduses (88), on olukord selline, et kui riigiabi tugevdab ettevõtte finantsseisundit teiste liidusiseses kaubanduses konkureerijatega võrreldes, on abi konkurentsi kahjustanud. Abi võib olla selline, et see mõjutab liidusisest kaubandust isegi siis, kui abi saanud ettevõtja ise ei osale piiriüleses tegevuses (45).
(91)
Põhjendustes (89) ja (90) osutatud kaalutluste põhjal teeb komisjon järelduse, et maalepinguga seotud abi oleks liikmesriikide vahelist kaubandust tõenäoliselt mõjutanud.
VII.1.2 Meede 2: eluruumide leping
(92)
Põhjendustes (64)-(67), (84)-(88) ja (89)-(90) esitatud kaalutlused, mis käsitlevad riigi vahendite kasutamist ja riigiga seostatavuse kriteeriumi, konkurentsi moonutamist ja liidusisese kaubanduse moonutamise määratlust, kehtivad mutatis mutandis ka eluruumide lepingu puhul. Järelikult käsitletakse põhjendustes (93)-(96) ainult valikulise eelise kriteeriumi.
(93)
Nagu põhjenduses (45) selgitatud, väidab Habidite, et eluruumide lepinguga ei antud talle eelist, kuna tegelikult jäid hinnad, mida BIZKAILUR pidi maksma 1 500 eluruumi eest, mis Habidite pidi kõnealuse lepingu alusel ehitama, allapoole turu taset.
(94)
Nimelt väidab Habidite kõigepealt, et 1 500 eluruumi, mille Habidite pidi lepingu kohaselt üle andma, oleks BIZKAILUR ära müünud osalise sooduskava alusel (viviendas tasadas) kõrgeima võimaliku hinna eest, mis vastavalt kehtivale piirkonnaseadusele oli Baskimaa omavalitsuse 1. augusti 2004. aasta korraldusega kehtestatud 1,7-kordne hind, mida seejärel tuli Hispaania statistikaameti määratud tarbijahinnaindeksi alusel korrigeerida (selle kohta vt põhjendused (17) ja (18)). Keskmine hind, mida BIZKAILUR võinuks seega 1 500 eluruumi eest saada, oli 2 010,19 eurot/m2, mis jääb allapoole Biskaia provintsis 2007. aastal vabaturul müüdud eluruumide keskmist hinda 2 921,9 eurot/m2. Lisaks oleks Habidite saanud endale ainult 83 % ja vastavalt 83,30 % (750 eluruumi eest pindalaga alla 75 m2) hinnast 2 010,19 eurot/m2, mille BIZKAILUR ise sai eluruumide müügist osalise sooduskava alusel.
(95)
Teiseks väidab Habidite, et hind, mida ta oleks BIZKAILURilt eluruumide lepingu alusel 1 500 eluruumi eest saanud, oli võrreldav hindadega, mida said teised ehitusettevõtted, kes olid sõlminud kõnealusel perioodil BIZKAILURi omaga sarnaseid lepinguid (näited on esitatud põhjenduses (45)).
(96)
Lõpuks väitis Habidite samuti, et vastavalt seadusandlikule dekreedile 78/1986 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (46) artiklile 31 võib selliseid lepinguid sõlmida ka otse, st ilma riigihanketa, kui see on põhjendatud projekti tehnilise laadiga või ainuõiguste kaitsega.
(97)
Olles hinnanud Habidite esitatud teavet ja argumente, esitab komisjon põhjendustes (98)-(107) järgmised tähelepanekud.
(98)
Esiteks tuleb märkida, et teave keskmiste hindade kohta, mida saavad teised BIZKAILURi omaga sarnaseid lepinguid sõlminud ehitusettevõtted, tugineb ainult ajakirjanduses avaldatud andmetel. Komisjon ei saanud Diputaciónilt selle küsimuse kohta otsest teavet - näiteks koopiatena sarnastest lepingutest, mida BIZKAILUR on sõlminud teiste ehitusettevõtetega. Igatahes viitavad nii Habidite kui ka Diputacióni hinnaprognoosid aastatele 2006 ja 2007, samal ajal kui eluruumide lepingu artikli A punkti c ja Habidite 2009. aastal avalikustatud äriplaani kohaselt oleks kõnealused 1 500 eluruumi BIZKAILURile üle antud ajavahemikul 2009-2011.
(99)
Isegi kui on tõsi, et hind, mida Habidite pidi kõnealuse lepingu kohaselt BIZKAILURilt nende 1 500 eluruumi eest saama, oli võrreldav hinnaga, mida said BIZKAILURilt sarnaste lepingute alusel teised ehitusettevõtted, ning jäi igal juhul alla selliste eluruumide vabaturul kehtivale hinnale, ei piisa sellest argumendist komisjoni järelduseks, et Habidite ei saanud kõnealuse lepinguga eelist. Samuti nagu märgitud menetluse algatamise otsuses (47), hõlmab eelis, mida Habidite lepingust sai, peamiselt asjaolu, et leping tagas tema esimese toodangu olulise osa müügi, vähendades sellega märkimisväärselt uue investeerimisprojektiga seostatavaid riske, mis on määratluse kohaselt uue toote tootmise käivitamisel (nagu olid Habidite moodulid) isegi suuremad.
(100)
On üldteada, et sel ajal valitses Hispaania ehitusturul ja valitseb praegugi väga tihe konkurents. See, et BIZKAILUR sõlmis Habiditega lepingu 1 500 eluruumi kohta, peab andma Habiditele tema konkurentidega võrreldes olulise eelise, isegi kui võtta arvesse ainult nõudlust täieliku ja osalise sooduskava alusel müüdavate majade ehitamise järele.
(101)
Asjaolu, et - nagu märkis Diputación - omavalitsuse kava (vt põhjendus (19)) kohaselt pidi BIZKAILUR ehitama kokku 3 000 täieliku sooduskava alusel ajavahemikul 2004-2007 müüdavat eluruumi, näitab kujukalt, et eluruumide arv, mis Habiditelt lepingu alusel telliti, ei olnud tähtsusetu. On tõsi, et omavalitsuse kava hõlmab ajavahemikku 2004-2007, samal ajal kui need 1 500 eluruumi, mis BIZKAILUR Habiditelt lepingu alusel tellis, pidi üle antama ajavahemikul 2009-2011 (vastavalt ettevõtte äriplaani 2009. aastal avaldatud versioonile). Sellegipoolest iseloomustab see eluruumide koguarvu, mis BIZKAILUR kavatses eluruumide lepingu sõlmimise ajal täieliku sooduskava alusel maha müüa.
(102)
Seda asjaolu tuleb hinnata, võttes arvesse osakaalu, mille Diputacióni ja BIZKAILURi lepingus sisalduvad eluruumid moodustavad Habidite prognoositavast kogutoodangust asjaomasel perioodil. 2009. aastal avaldatud äriplaanis hindas Habidite, et 2009. aastal ostab kõik tema toodetud 433 eluruumi ainuisikuliselt ära BIZKAILUR. 2010. aastal oleks BIZKAILUR ostnud 670 eluruumi, kusjuures Habidite kogutoodang oleks olnud 1 113 eluruumi. 2011. aastal oleks BIZKAILUR ostnud 342 eluruumi, kusjuures Habidite kogutoodang oleks olnud 3 151 eluruumi. See näitab, et eluruumide lepingu sõlmimise ajal prognoosis Habidite ise, et Diputación ja BIZKAILUR ostavad Habidite Alonsotegi tehase kahe esimese tegevusaasta (2009 ja 2010) toodangust ära olulise osa. See kinnitab järeldust, et eluruumide lepinguga vähendati märkimisväärselt uue investeerimisprojekti, eelkõige uue toote (Habidite moodulite) turuletoomisega seotud riske.
(103)
Teine näitaja, mis viitab, et nimetatud lepingu kaudu oleks Habidite vabanenud suuresti oma toote turul müümisega seotud riskist, tuleneb Habidite enda äriplaanist (dateeritud novembris 2008), mille ta esitas 2008. aasta regionaalabi saamiseks. Äriplaanis hindas Habidite kogu Baskimaal reguleeritud turul müüdavate eluruumide kogunõudluseks aastatel 2011-2016 umbkaudu 8 000 eluruumi aastas. Samas äriplaanis mainitakse, et Habidite kavatses toodangut müüa nii Baskimaal kui ka teistes Hispaania piirkondades eelkõige turu reguleeritud osas (sotsiaaleluruumid). Täpsemalt prognoosis Habidite 2011. aastal, et samal aastal ühtekokku toodetud 1 403 eluruumist müüb ta Hispaania reguleeritud turul kokku 289 eluruumi. See näitab, et pärast eluruumide lepingu lõppu (kuna 1 500 Diputacióni ja BIZKAILURi tellitud eluruumi tuli üle anda hiljemalt maiks 2011) oli nende majade osakaal, mida Habidite lootis reguleeritud turul müüa oma aastatoodangust, st 289 eluruumi ühtekokku toodetud 1 403 eluruumist, palju madalam kui sama näitaja Habidite tehase esimese kolme tegevusaasta jooksul Alonsotegis, mille suhtes kehtis eluruumide leping.
(104)
Teine oluline aspekt on tegelik nõudlus sotsiaaleluruumide järele Biskaia provintsis, mida BIZKAILUR rahuldas eluruumide lepingu kaudu. Diputación ega Habidite kumbki ei esitanud konkreetseid tõendeid tegeliku nõudluse kohta sotsiaaleluruumide järele, mida BIZKAILUR Habiditega antud tingimustel sõlmitud eluruumide lepingu kaudu rahuldas. Nagu juba põhjenduses (98) mainitud, tuli 1 500 kõnealuse lepinguga ettenähtud maja üle anda ajavahemikul 2009-2011. Veelgi enam, Diputación ei lükanud ümber väidet, et leping on sõlmitud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks (sotsiaaleluruumide pakkumiseks). Samuti tuleb märkida, et eluruumide lepingut ei sõlmitud riigihanke tulemusena - isegi kui Habidite enda viidete põhjal BIZKAILURi ja teiste ehitusettevõtetega sõlmitud sarnastele lepingutele tundub, et BIZKAILUR oleks pidanud lepingu sõlmimiseks sellise hanke korraldama.
(105)
Sellest seisukohast ei saa nõustuda Habidite väitega (vt põhjendus (96)), et kõnealuse lepingu eriline tehniline laad võimaldas lepingu sõlmida otse, ilma riigihanketa. Esiteks ei käsitleta Habidite viidatud sätetes selliseid juhtumeid nagu praegune, mille puhul projekti eriline laad seisnes uue toote turuletoomises. Eluruumide lepingu ese oli eluruumide ostmine, et müüa need seejärel osalise sooduskava alusel ebasoodsas olukorras olevatele kodanikele. Selliste eluruumide ehitamiseks kasutatav tehnoloogia ei ole oluline ning kokkupandavatest moodulitest ehitatavad hooned konkureerisid otseselt traditsioonilistel meetoditel ehitatud hoonetega. Teiseks väljendas Baskimaa kontrollikoda (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) 2009. aasta jaanuari aruandes (48) kahtlusi maa- ja eluruumide lepingu õiguspärasuse suhtes, juhtides tähelepanu riigihankelepingutele, mis on sõlmitud läbipaistvuse ja pakkumismenetluste põhimõtet rikkudes.
(106)
P&O Ferriese kohtuasja (49) kohaselt ei piisa ainuüksi asjaolust, et avaliku sektori asutus ostab kaupu turuhinnaga, tegemaks järeldust, et tehing on sõlmitud tavapärastel tingimustel, kui riigil ei olnud nende kaupade järele tegelikku vajadust, eriti kui selliseid kaupu käsitlev leping on sõlmitud ilma riigihanketa. Praegusel juhul näitab teabe puudumine selle kohta, kas oli olemas tegelik vajadus, et BIZKAILUR müüks 1 500 lepingu alusel ehitatud eluruumi ajavahemikul 2009-2011 osalise sooduskava alusel, koos riigihanke puudumisega, et tehingut ei sõlmitud turutingimustel.
(107)
Pidades silmas põhjendustes (97)-(106) sätestatud kaalutlusi, teeb komisjon järelduse, et eluruumide lepingut ei saa lugeda tavapäraseks turutehinguks. Vastupidi, leping annab Habiditele ja AFERI kontsernile eelise, vabastades nad riskist, et neil on vaja müüa oma toodangut turutingimustel, konkureerides otseselt teiste ehitajatega. Abi elementi määratletakse siin kasumina, mille Habidite oleks saanud 1 500 eluruumi müümisest Diputaciónile ja BIZKAILURile eluruumide lepingu alusel: täpsemalt selle hinna, mida BIZKAILUR oleks saanud 1 500 eluruumi müügist eluruumide lepingu artikli A punktis e sätestatud hinnatingimustel, ja Habidite poolt nende 1 500 eluruumi tootmiseks kulutatud summade vahena. Eelis on valikuline, sest eluruumide lepingu alusel anti see konkreetselt Habiditele ja AFERi kontsernile.
VII.1.3 Esialgsed järeldused
(108)
Põhjenduste (64)-(90) ja (92)-(106) alusel ning ilma et see piiraks edasisi järeldusi kokkusobivuse kohta ELi riigihankeõigusega, tuleb teha järeldus, et nii maa- kui ka eluruumide leping hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(109)
Maalepingu puhul hõlmas riigiabi kaht komponenti:
a)
saamata jäänud intressi laenu eest, mis võrdus kogukuludega, mida BIZKAILUR tasus maa ostmisel Habidite projekti jaoks ning mis oleks antud intressivabalt seitsmeks aastaks nelja-aastase ajapikendusega. Saamata jäänud intress võrdub netoekvivalendiga 13,41 % BIZKAILURi poolt maa eest tasutud ostuhinnast vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punktile ii;
b)
kogumaksumus, mille BIZKAILUR oleks pidanud tasuma kõnealuse maatüki, kogupindalaga vähemalt 101 430 m2, kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks, nagu on sätestatud maalepingu teise osa artikli 1 punktis iii.
(110)
Eluruumide lepingu puhul hõlmab abi kasumit, mida Habidite oleks saanud 1 500 eluruumi müügist kõnealuse lepingu kohaselt, täpsemalt eluruumide lepingu artikli A punktis e sätestatud 1 500 eluruumi hinna ning Habidite poolt nende 1 500 eluruumi tootmiseks kulutatud summade vahet.
VII.2. Kokkusobivus
(111)
2. detsembri 2009. aasta menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi maa- ja eluruumide lepingus osutatud abi kokkusobivuse kohta aluslepinguga vastavalt hindamise ajal kehtinud asjaomastele eeskirjadele, viidates eelkõige algsele ajutisele raamistikule (50), raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunistele, ühenduse regionaalabi suunistele aastateks 2007-2013 (51) ja 2008. aasta üldise grupierandi määrusele (52).
(112)
Kuid nagu on osutatud põhjendustes (60)-(62), oli 15. detsembril 2006 maa- ja eluruumide lepingu kaudu antud abi ebaseaduslik (st antud enne komisjonile teatamist). Seepärast tuleb hinnata selle kokkusobivust riigiabi andmise ajal kehtinud riigiabieeskirjade alusel.
(113)
Kõnealusest ajalisest perspektiivist lähtudes ei ole võimalik maa- ja eluruumide lepingu põhjal antud abi analüüsida kriisiga seoses kehtivate erieeskirjade alusel, mis võeti vastu ja hakkasid kehtima hiljem.
(114)
Samuti ei saanud Diputacióni sõnul lugeda Habiditet ja AFERi kontserni 15. detsembril 2006 raskustes olevateks ettevõteteks raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi 2004. aasta suuniste punktide 9, 10 ja 11 tähenduses. Seetõttu ei olnud nad maa- ja eluruumide lepingu sõlmimise ajal päästmis- ega ümberkorraldamisabikõlblikud.
(115)
Maa- ja eluruumide leping sõlmiti 15. detsembril 2006 uue investeerimisprojekti toetamiseks Alonsotegis, Gran Bilbao halduspiirkonnas (comarca) asuvas külas, mis sai sel ajal abi vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c (53). Seepärast tuleb uurida, kas maa- ja eluruumide lepingu alusel antud abi võis olla aluslepinguga kokkusobiv vastavalt regionaalabi suhtes 15. detsembril 2006 kehtinud eeskirjadele, täpsemalt 1998. aasta regionaalabi suunistele (54) (edaspidi „1998. aasta suunised”) ja mitut valdkonda hõlmava suurtele investeerimisprojektidele mõeldud regionaalabi raamprogrammile (55) (edaspidi 2002. aasta raamprogramm) ning aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c taustal.
(116)
Siseturuga kokkusobimiseks peab investeeringuteks ettenähtud regionaalabi vastama regionaalabi suhtes kohaldatavatele standardsetele kokkusobivuskriteeriumidele, mis maalepingu sõlmimise ajal 15. detsembril 2006 olid sätestatud 1998. aasta suunistes. Eelkõige pidi abi soodustama regionaalarengut ja toetama alginvesteeringute projekti, mille kallal alustati tööd alles pärast abisaaja abitaotluse esitamist (stimuleeriv mõju), abisaaja pidi investeerimisprojekti rahastama vähemalt 25 % ulatuses ning investeerimisprojekti tuli hallata abistatavas piirkonnas, kus see pidi asuma vähemalt viis aastat. Lisaks pidid abi andmisel arvessevõetavad rahastamiskõlblikud kulud piirduma teatavate kuludega ning abi ei tohtinud kombineerida muu abiga, nii et see oleks ületanud kehtivat regionaalabi ülemmäära.
(117)
1998. aasta suuniste punkti 2 kohaselt ei tohtinud ühele ettevõttele või ühele tegevusvaldkonnale kasu toovat sihtotstarbelist regionaalabi reeglina lugeda aluslepinguga kokkusobivaks, kuivõrd selle turgu moonutav mõju oleks põhimõtteliselt ületanud positiivset mõju regionaalarengule. Pealegi oli sihtotstarbeline abi ettevõtetele keelatud.
(118)
Habiditele maalepingu alusel antud abi puhul ei teatanud Hispaania ametiasutused, et see on antud heakskiidetud regionaalabi kava alusel. Abi oli pigem sihtotstarbeline meede, mis tõi kasu ainult Habiditele ja AFERi kontsernile ning kaudselt ehitussektorile.
(119)
Kuid 1998. aasta suuniste nimetatud punkti 2 alusel võib sellise sihtotstarbelise abi, mis toob kasu ühele ainsale sektorile ja ettevõttele, lugeda erandkorras aluslepinguga kokkusobivaks, kui on võimalik näidata, et see soodustab märkimisväärselt regionaalarengut, ületades moonutava mõju liidusisesele kaubandusele ja konkurentsile. Ehkki Hispaania ametiasutused ei ole selle aspekti kohta väiteid esitanud, uurib komisjon sellegipoolest tema valduses oleva teabe põhjal omal algatusel, kas sellise erandi tingimused on maalepinguga antud abi puhul täidetud.
(120)
Maaleping oli selgesti mõeldud uue investeerimisprojekti, st Habidite Alonsotegis asuva uue tehase toetamiseks. Sel ajal prognoositi, et projekti käigus luuakse 1 100 otsest uut töökohta abistatavas piirkonnas ja väga tõenäoliselt ka oluline hulk kaudseid töökohti samas piirkonnas. Kõnealust elementi kinnitab asjaolu, et sarnaselt maalepinguga oleks uus investeerimisprojekt aidanud saavutada ka regionaalpoliitika eesmärke, täpsemalt pakkuda Biskaia provintsi ebasoodsas olukorras olevatele kodanikele sotsiaaleluruume. Pealegi ei saanud maa- ja eluruumide lepingu sõlmimise ajal pidada ei Habiditet ega AFERi kontserni raskustes olevateks ettevõteteks raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktides 9, 10 ja 11 osutatud tähenduses (vt põhjendus (9)). Seepärast teeb komisjon järelduse, et 1998. aasta suuniste punkti 2 viimases lõigus sätestatud erandi tingimused on maalepingu puhul täidetud.
(121)
1998. aasta suuniste punkti 4.4 kohaselt hõlmab regionaalabi ainult abi, mis on ette nähtud alginvesteeringuteks, mida määratletakse investeeringuna põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamise, olemasoleva tootmisüksuse laiendamise või tegevuse alustamisega olemasoleva tootmisüksuse toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks. Maalepingu alusel antud abi vastab nimetatud määratlusele, sest abi anti uue investeerimisprojekti alustamiseks Alonsotegis.
(122)
1998. aasta suuniste punkti 4.5 kohaselt peaks alginvesteeringuteks ettenähtud abi hõlmama ainult rahastamiskõlblikke investeerimiskulusid ja seega määratletakse regionaalabi maksimumsumma protsendina rahastamiskõlblikest investeerimiskuludest. 1998. aasta suuniste punktide 4.5 ja 4.6 kohaselt hõlmavad uue investeerimisprojekti „rahastamiskõlblikud kulud” maad, ehitisi ja masinaid/seadmeid, ning samuti teatavaid immateriaalsete investeeringute liike (patendid, litsentsid, oskusteave) suurettevõtete puhul kuni 25 %-ni normikohasest alusest.
(123)
Seepärast tuleks kõigepealt määrata Habidite Alonsotegi projekti rahastamiskõlblikud kulud 15. detsembri 2006. aasta seisuga.
(124)
Kuivõrd maalepinguga seotud abi ei antud eelneva abitaotluse alusel, ei esitanud abisaaja sel ajal regionaalabi puhul uue investeerimisprojekti rahastamiskõlblike kulude tuvastamiseks asjakohast teavet. Diputaciónile rahastamiskõlblike kuludega seoses kättesaadavat teavet näidati põhjenduses (12) järgmiselt:
Maa
4,8 miljonit eurot
Tööstushoone
22,5 miljonit eurot
Hoonestamine (urbanización)
4,04 miljonit eurot
Masinad ja seadmed
24,0 miljonit eurot
Kokku
55,34 miljonit eurot
(125)
Sel moel esitatud kululiike võib tõepoolest lugeda rahastamiskõlblikeks kuludeks 1998. aasta suuniste punkti 4.5 tähenduses. Pealegi kuna maalepinguga seotud abi oli otseselt seotud uue investeerimisprojekti jaoks mõeldud maa ostu ja tööstuslikuks kasutuseks kohandamisega, vastab see ka 1998. aasta suuniste punktist 4.5 tulenevale nõudele.
(126)
1998. aasta suuniste punkti 4.10 kohaselt peaks alginvesteeringuks ettenähtud abi puhul kehtima tingimus, et investeeringut ei võeta välja vähemalt viie aasta jooksul. Ehkki kõnealust tingimust ei ole Habidite suhtes maalepinguga seoses konkreetselt kehtestatud, tuleb siiski märkida, et sarnase koolitusabilepingu (kirjeldatud eespool põhjenduses (39)), mis sõlmiti samuti 15. detsembril 2006 ja seoses sama investeerimisprojektiga, oli Habidite kohustunud säilitama 1 100 töökohta vähemalt viie aasta jooksul. Seepärast järeldab komisjon, et 1998. aasta suuniste punkt 4.10 on samuti täidetud.
(127)
Et puudub teave Habidite Alonsotegis asuva tehase 1 100 töötaja hinnanguliste palgakulude kohta, ei saa komisjon anda sisulist hinnangut maalepingu alusel antud abi võimalikule kokkusobivusele 1998. aasta suuniste punktidega 4.11-4.17, mis käsitlevad töökohtade loomist. Ent kuna maalepingu alusel antav abi oli seotud maa ostuga, mis on rahastamiskõlblik kulu, ei ole 1998. aasta suuniste punktide 4.11-4.17 põhjal vaja hinnangut anda.
(128)
Enne maalepingu allkirjastamist ei olnud Habidite investeerimisprojekt saanud mingit muud investeerimisabi, mida tuleks 1998. aasta suuniste punkti 4.18 kohaselt kumulatiivse mõju hindamiseks arvesse võtta.
(129)
1998. aasta suuniste punktis 4.2 sedastatakse, et abikavades tuleb nõuda, et abitaotlus oleks esitatud enne investeerimisprojekti kallal töö alustamist. Nimetatud sätte eesmärk on tagada, et regionaalabi antakse ainult juhul, kui sellel on kontrollitav stimuleeriv mõju: kui konkreetse projekti kallal on tööd alustatud enne abi taotlemist, ei avaldaks seejärel antav regionaalabi ilmselgelt stimuleerivat mõju, mis tähendab, et projekt oleks arvatavasti ellu viidud ka abi puudumisel.
(130)
Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et maaleping oli sihtotstarbeline meede ning mitte heakskiidetud kava alusel antav abi. Sellegipoolest on stimuleeriv mõju vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c üldine kokkusobivuskriteerium, mida tuleb maalepinguga seoses igal juhul kontrollida. Ehkki Diputación ei nõudnud meetme puhul stimuleerivat mõju, peaks komisjon siiski selle olulise kokkusobivustingimuse täitmist omal algatusel uurima.
(131)
Komisjon leiab, et stimuleeriva mõju tingimus on maalepinguga seotud abi puhul täidetud järgmistel põhjustel. Esiteks: kuigi abist ei teatatud enne selle andmise kuupäeva (15. detsember 2006), ei olnud projekti kallal enne abi andmist tööd alustatud. Tõepoolest, Diputacióni esitatud teabe kohaselt alustati projekti jaoks vajaliku maa ostu ettevalmistustega (mida võib lugeda töö alustamiseks investeerimisprojekti kallal) alles mais 2007, see tähendab pärast maalepingu allkirjastamist 15. detsembril 2006. Teiseks võib seda, et Habidite projekti ei viidud pärast maa- ja eluruumide lepingu peatamist ellu, pidada abi stimuleeriva mõju tõenduseks: abi puudumisel ei viidud projekti ellu.
(132)
Samuti nõuti 1998. aasta suuniste punktis 4.2, et abisaaja ise tasuks omaosaluse, mis moodustab vähemalt 25 % rahastamiskõlblikest kuludest ega sisalda riigiabi. Maalepinguga seotud abi puhul on kõnealune tingimus samuti ilmselgelt täidetud. Projekti rahastamiskõlblikud kulud, mille deklareeris Diputación, olid kokku 55 miljonit eurot; seepärast oleks Habidite pidanud omavahenditest rahastama vähemalt 25 % kõnealusest summast, st vähemalt 13,75 miljonit eurot. Komisjon leiab, et abi element maalepingus, nagu tuvastatud põhjenduses (109) eespool, ei võinud ületada 75 % rahastamiskõlblikest kuludest, st 41,25 miljonit eurot, isegi mitte sel juhul, kui abi kogusummat oleks märkimisväärselt suurendatud, nõustudes sellega, et abi koosneb 28,2 miljonist eurost maa tööstuslikuks kasutuseks kohandamise tegelikest kuludest, pluss 0,98 miljonist eurost (st 13,41 %-st maa eest tasutud ostuhinnast kogusummast 7,3 miljonit eurot vastavalt Diputacióni hinnangule).
(133)
Võttes arvesse põhjendustes (116)-(132) esitatud kaalutlusi, teeb komisjon järelduse, et maalepinguga seotud abi vastas 1998. aasta suuniste kokkusobivustingimustele.
(134)
Põhjendustes (12) ja (124) esitatud teave rahastamiskõlblike investeerimiskulude kohta näitab samuti, et detsembris 2006 oli Habidite investeerimisprojekt suur investeerimisprojekt 2002. aasta raamprogrammi tähenduses - kõnealuse projekti rahastamiskõlblikud kogukulud ületasid 50 miljonit eurot. Seepärast tuleb maalepinguga seotud abi kokkusobivust uurida ka sellest seisukohast, kas see vastab 2002. aasta raamistiku tingimustele.
(135)
Abi suurim osatähtsus Grand Bilbao halduspiirkonnas (comarca) detsembris 2006 netoekvivalendina väljendatuna oli 20 %. 2002. aasta raamistiku punkti 21 kohaselt ja võttes arvesse Habidite projekti rahastamiskõlblikke kulutusi 2006. aasta seisuga vastavalt põhjenduses (12) osutatule, oleks kõnealuse projekti puhul lubatava abi suurimat osatähtsust tulnud vähendada järgmiselt:
Rahastamiskõlblikud kulud
Abi kohandatud ülemmäär
Kuni 50 miljonit eurot
10 miljonit eurot (20 % - piirkondlik ülemmäär 50 miljonit eurot)
50-100 miljonit eurot
0,5 miljonit eurot (10 % - pool piirkondlikust ülemmäärast 5 miljonit eurot)
100 miljonit eurot ületav osa
-
Kokku
10,5 miljonit eurot
(136)
Selle tulemusena oleks maalepinguga seotud abi olnud kokkusobiv üksnes kogusummani 10,5 miljonit eurot ning ei oleks olnud kokkusobiv osas, mis ületab 10,5 miljonit eurot. Tõepoolest, nagu näidatud põhjendustes (78)-(82) ja (109), ei ole võimalik maalepinguga seotud abi summat täpselt tuvastada, sest on vaieldav, milliseid tegelikke kulusid oleks BIZKAILUR pidanud kandma, et täita oma lepingulist kohustust osta ja kohandada tööstuslikuks kasutamiseks Alonsotegis Habidite tehase jaoks maatükk - vaidlus, mille puhul komisjon ei saa lõplikku informeeritud seisukohta võtta.
(137)
Abi esimene element oleks kujutanud endast 13,21 % tegelikest kuludest, mida BIZKAILUR kandis maa ostuks. Diputación väidab, et nimetatud tegelikud kulud oleksid ulatunud kokku 7,3 miljoni euroni, kuid Habidite leiab, et see on ülepakutud hinnang. Samuti märgitakse, et vastavalt Diputacióni enda esitatud teabele (vt põhjendus (12)) oli maa prognoositav ostuhind ühel hetkel 4,8 miljonit eurot. Kokkuvõttes oli 2008. aasta novembrikuu prognoosi kohaselt maa ostuhind 5,5 miljonit eurot, nagu näidatud Habidite 2008. aasta riigiabi taotluses sisaldunud äriplaanis.
(138)
Abi teise elemendi maksumus, täpsemalt kogukulud, mida BIZKAILUR kandis kõnealuse maatüki kohandamise eest tööstuslikuks kasutamiseks, oli Diputación hinnangul 2009. aasta märtsi seisuga 28,5 miljonit eurot, kuid ühtlasi väitis Diputación, et ühel hetkel ulatusid need kulud ainult 4,04 miljoni euroni (vt põhjendus (12)).
(139)
Kokkuvõttes ei ole olemasoleva teabe põhjal võimalik absoluutse kindlusega öelda, et maalepinguga seotud abi oleks ületanud käesoleva projekti puhul lubatava summa 10,5 miljonit eurot.
(140)
2002. aasta raamistiku punktis 24 sätestatakse täiendavad kokkusobivustingimused meetmetele, mille puhul abi summa ületab 100 miljoni euroseks investeeringuks lubatud maksimaalse abisumma samas abisaavas piirkonnas. Meie juhtumi puhul oli 2002. aasta raamistiku punkti 21 kohaselt maksimaalne 100 miljoni eurose investeeringu jaoks lubatav abisumma Gran Bilbao halduspiirkonnas (comarca) 2006. aasta detsembris 15 miljonit eurot (sh 10 miljonit eurot ehk 20 % esimesest 50 miljonist eurost, pluss 5 miljonit eurot ehk 10 % järgmisest 50 miljonist eurost).
(141)
Nagu juba põhjendustes (78)-(82) selgitatud, ei ole võimalik maalepinguga seotud abi kogusummat olemasoleva teabe põhjal täpselt määratleda. Siiski ei saa komisjon välistada võimalust, et abi summa võis ületada ülemmäära 15 miljonit eurot. Nendel tingimustel uuris komisjon, kas neid kaht abi heakskiitmise lisatingimust täideti maalepingu puhul.
(142)
Esimene tingimus on, et abisaaja ei tohi enne või pärast investeeringu tegemist ületada 25 % asjaomase toote müügist. Teine tingimus on, et investeerimisprojektiga loodud tootmisvõimsus ei tohi ületada 5 % asjaomasest turust. 2002. aasta raamistiku punkti 24 kohaselt peab kõnealuste tingimuste täitmist tõendama asjaomane liikmesriik. Praegusel juhul ei andnud Hispaania ametiasutused teavet, mis võimaldaks komisjonil nimetatud kahe lisatingimuse täitmist kontrollida.
(143)
Kuid võttes aluseks turumäära prognoosid, mille Habidite esitas 2008. aasta novembris 2008. aasta regionaalabi saamiseks (vt põhjendus (87)), hindas ettevõte ise 2011. aastal oma osa suuruseks Hispaania hooneehitusturul (kaasa arvatud vabaturu ja sotsiaaleluruumide segment) [0,1-1,0] %, st pärast uue tootmismahu lisandumist tänu nimetatud investeerimisprojektile ja alates 2012. aastast pidi see kasvama [0,5-1,5] %-ni. Kui võtta arvesse ainult Baskimaa turgu, oleks Habidite osa ehituse vabaturul 2011. aastal olnud [0,1-1,0] % ning alates 2014. aastast oleks see kasvanud kuni [2,0-3,0] %-ni.
(144)
Pidades silmas neid hinnanguid, milles ei ole mis tahes muu komisjonile kättesaadava teabe alusel põhjust kahelda, võib eeldada, et Habidite ei oleks maalepingus sätestatud investeeringu puhul 2006. aasta detsembris 2002. aasta raamistiku punktis 24 sätestatud turuosa ja tootmismahu ülemmäära ületanud.
(145)
Järelikult oleksid 2002. aasta raamistiku kokkusobivustingimused olnud täidetud ka selles osas, et maalepinguga seotud abi ei oleks ületanud maksimaalset lubatud summat 10,5 miljonit eurot. Nimetatud ülemmäära ületav abi ei oleks olnud aluslepinguga kokkusobiv, kuna see ei oleks vastanud ei 1998. aasta suuniste ega 2002. aasta raamistiku kokkusobivustingimustele.
(146)
Et abi ei makstud välja ja tagasimakse ei ole vajalik, on need järeldused maalepinguga seotud abi kokkusobivuse kohta käesoleva otsuse jaoks piisavad.
(147)
Komisjon juhib Hispaania pädevate ametiasutuste tähelepanu sellele, et maalepinguga seotud abi tuleb võtta arvesse abi kumuleerimise eeskirjadega kokkusobivuse analüüsimisel seoses 2008. aasta regionaalabiga, mida Baskimaa omavalitsus andis samale projektile. Samuti on see vajalik seetõttu, et nii maalepinguga seotud abiga kui ka 2008. aasta regionaalabiga hüvitati sama maatüki ostu ja kohandamisega seotud rahastamiskõlblikke kulusid. Taas kord märgitakse, et kõnealuse investeerimisprojektiga alustati tööd mais 2007, samal ajal kui 2008. aasta regionaalabi taotlus esitati 2008. aastal.
(148)
Nagu näidatud põhjendustes (93)-(107), vähendab eluruumide lepinguga seotud abi esialgse investeeringuga seotud riske, tagades uue tehase esimese toodangu olulise osa müügi ning annab Habiditele ühtlasi eelise tema konkurentside ees, sest Habidite sai ilma riigihanketa lepingu ametivõimude varustamiseks 1 500 eluruumiga, mis müüakse osalise sooduskava alusel. Eluruumide lepinguga seotud abi määratleti kasumina, mida Habidite oleks saanud 1 500 maja müügist Diputaciónile ja BIZKAILURile, täpsemalt nende hindade vahest, millega viimased oleksid majad ära müünud ja mille Habidite ise oleks majade tootmiseks kulutanud.
(149)
1998. aasta suuniste kohaselt on regionaalabi seotud rahastamiskõlblike kuludega. Ehkki vastab tõele, et kõnealuste suuniste punktis 4.2 ei piirata investeerimisabi andmise vorme, on punkti 4.5 ja suuniste põhjal üleüldse ka selge, et investeerimisabiga tuleb hüvitada rahastamiskõlblikke investeerimiskulusid. Samade suuniste punkti 4.5 kohaselt võib regionaalabi andmise puhul arvesse võtta ainult kulusid selliste varade ostmiseks, nagu maa, ehitised ja masinad/seadmed. Punkti 4.6 kohaselt võib regionaalabist hüvitada ka muid, näiteks patentide, litsentside ja oskusteabe ostmiseks tehtud kulusid.
(150)
Arvestades eluruumide lepingu alusel antud abi laadi, ei kasutata seda niisuguste rahastamiskõlblike kulude tasumiseks. Pigem on kõnealune abi loomuldasa mõeldud abisaaja praeguste jooksvate tegevuskulude vähendamiseks. 1998. aasta suuniste punkti 4.15 kohaselt on tegevusabi reeglina keelatud ning lubatud erandkorras vaid aluslepingu artikli 107 punkti a alusel abistatavates piirkondades. Kuid Habidite projekt kavatseti ellu viia aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja mitte artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abistatavas piirkonnas.
(151)
Seepärast teeb komisjon järelduse, et eluruumide lepinguga seotud abi näol on tegemist tegevusabiga, mis ei oleks 1998. aasta suuniste punkti 4.15 kohaselt olnud aluslepinguga kokkusobiv.
VIII. KOKKUVÕTE
(152)
Võttes arvesse eespool põhjendustes (63)-(151) osutatud hinnangut ning ilma et see piiraks edasisi järeldusi kokkusobivuse kohta ELi riigihankeõigusega, teeb komisjon järelduse, et maa- ja eluruumide leping hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(153)
Maalepingu puhul hõlmab riigiabi kaht osa:
a)
saamata jäänud intressi laenu eest, mis võrdus kogukuludega, mida BIZKAILUR tasus maa ostmisel Habidite projekti jaoks ning mis oleks antud intressivabalt seitsmeks aastaks nelja-aastase ajapikendusega. Saamata jäänud intress võrdub netoekvivalendiga 13,41 % BIZKAILURi poolt maa eest tasutud ostuhinnast vastavalt maalepingu teise osa artikli 1 punktile ii;
b)
kogumaksumust, mille BIZKAILUR oleks pidanud tasuma kõnealuse maatüki, kogupindalaga vähemalt 101 430 m2, kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks, nagu on sätestatud maalepingu teise osa artikli 1 punktis iii.
(154)
Eluruumide lepingu puhul hõlmab abi kasumit, mida Habidite ja AFERi kontsern oleksid saanud 1 500 maja lepingule vastavast müügist Diputaciónile ja BIZKAILURile, st sellise hinna, mille eest viimane oleks eluruumide lepingu sätete alusel majad müünud, ja kulude vahet, mis Habidite nende ehitamiseks kandis.
(155)
Kättesaadav teave ei võimalda maa- ja eluruumide lepinguga seotud abisummasid täpselt määratleda. Kuid käesoleva otsuse jaoks ei olegi vaja abisummasid välja selgitada: abi ei ole välja makstud ning seetõttu ei ole vaja seda tagastada.
(156)
Samuti rõhutatakse, et maa- ja eluruumide leping hõlmavad ebaseaduslikku abi. Mõlemas lepingus sätestatud abi anti 15. detsembril 2006, rikkudes aluslepingu nõuet, et abist tuleb enne teatada. CELF/SIDE otsuse (56) kohaselt ei tühista abi ebaseaduslikkust ei järgnev kahest lepingust teatamine ega kinnitus, et maalepinguga seotud abi oli kuni lubatud summani 10,5 miljonit eurot osaliselt kokkusobiv. Komisjon nõuab, et Hispaania pädevad ametiasutused teeksid maa- ja eluruumide lepinguga seotud abi ebaseadusliku laadi põhjal kõik õiguslikud järeldused.
(157)
Maalepingu alusel antud abi on 1998. aasta suuniste ja 2002. aasta raamistiku kohaselt aluslepinguga kokkusobiv kuni lubatud summani 10,5 miljonit eurot. See osa maalepingu alusel antud abist, mis võis lubatud summat ületada, ei ole aluslepinguga kokkusobiv.
(158)
Eluruumide lepingu alusel antud abi näol on tegu tegevusabiga, mis on tervikuna 1998. aasta suuniste punkti 4.15 kohaselt aluslepinguga kokkusobimatu.
(159)
Käesoleva otsuse tulemused abi olemasolu kohta maalepingus on olulised ka Baskimaa omavalitsuse poolt samale investeerimisprojektile antud 2008. aasta riigiabi seisukohast. Märgitakse, et töö investeerimisprojekti kallal algas mais 2007, seega enne 2008. aasta riigiabi taotlemist.
(160)
Maa- ja eluruumide lepingute alusel antud riigiabi saajad on Habidite Technologies País Vasco S.A. ja AFERi kontsern, kes mõlemad on maa- ja eluruumide lepingu pooled ning seotud ettevõtted komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) lisa artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses (57),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Kaks lepingut, millest Hispaania Kuningriik teatas 15. aprillil 2009 ja mis olid sõlmitud 15. detsembril 2006 ühelt poolt Diputación Foral de Bizkaia ja BIZKAILUR S.A. ning teiselt poolt Habidite Technologies País Vasco S.A. ja AFERi kontserni vahel, hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Teatatud lepingutega seotud abi on ebaseaduslik, kuna see anti aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelnevat teatamiskohustust rikkudes.
Artikkel 3
Maalepinguga seotud abi hõlmab järgmist:
a)
Diputacióni ja BIZKAILURi saamata jäänud intressi laenu puhul, mis võrdus maa ostmise tegelike kogukuludega, mis tuli tasuda pärast nelja-aastast ajapikendust nelja võrdse 25 %-lise osamaksena intressivabalt. Sellise intressivaba laenu netoekvivalent oleks olnud 13,41 % tegelikest kogukuludest, mida BIZKAILUR tasus maalepingu teise osa artikli 1 punkti ii alusel maa ostmiseks kõnealuse projekti jaoks;
b)
tegelikke kogukulusid, mille BIZKAILUR oleks pidanud tasuma kõnealuse projekti jaoks ostetava maatüki, kogupindalaga vähemalt 101 430 m2, kohandamise eest tööstuslikuks kasutuseks, nagu on sätestatud maalepingu teise osa artikli 1 punktis iii.
Artikkel 4
Eluruumide lepinguga seotud abi hõlmab kasumit, mille Habidite ja AFERi kontsern oleksid saanud 1 500 maja müügist, mis Diputación Foral de Bizkaia ja BIZKAILUR S.A. nimetatud lepingu alusel tellisid. Kasumit määratletakse selle hinna, mille Habidite oleks saanud BIZKAILURilt kõnealuse lepingu artikli A punkti e alusel, ja Habidite enda 1 500 eluruumi ehitamise kogukulude vahena.
Artikkel 5
Maalepinguga seotud abi on 1998. aasta regionaalabi suuniste ja 2002. aasta mitut valdkonda hõlmava suurtele investeerimisprojektidele mõeldud regionaalabi raamprogrammi kohaselt aluslepinguga kokkusobiv kuni lubatud summani 10,5 miljonit eurot. Ülemmäära ületav abi ei ole aluslepinguga kokkusobiv.
Artikkel 6
Eluruumide lepinguga seotud abi ei ole 1998. aasta regionaalabi suuniste punkti 4.15 kohaselt aluslepinguga kokkusobiv, sest tegu on tegevusabiga.
Artikkel 7
Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.
Brüssel, 27. juuni 2012