РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 юли 2011 година
относно държавна помощ C 15/09 (ex N 196/09), която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate
(нотифицирано под номер C(2011) 5157)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/118/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 2 октомври 2008 г. Европейската комисия временно разреши държавна помощ в полза на Hypo Real Estate Holding AG под формата на държавна гаранция в размер на 35 млрд. евро (регистрирана под дело № 44/08) (3), валидна за срок от шест месеца или до датата на представяне на надежден и обоснован план за преструктуриране за банката. Германия уведоми за мярката на 30 септември 2008 г.
(2)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за план за преструктуриране на Hypo Real Estate („HRE“) (регистриран под дело № 196/09). С писмо от 17 април 2009 г. Германия допълни уведомлението за плана за преструктуриране, като информира Комисията за капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро и за удължаване на държавните гаранции в размер на 52 млрд. евро, които са били предоставени съгласно одобрената схема за подкрепа на банката (4).
(3)
С писмо от 7 май 2009 г. (5) Комисията уведоми Германия, че е открила процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Това решение („решението за откриване на процедурата“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(4)
На 3 юни 2009 г. Германия уведоми за капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, регистрирана под дело № 333/09.
(5)
На 17 август 2009 г. Германия уведоми Комисията (регистрирано под дело номер C 15/09), че възнамерява да удължи отново гаранциите, предоставени по-рано от Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung („SoFFin“) в размер на 52 млрд. евро в полза на HRE (вж. съображение 2).
(6)
На 20 и 21 октомври 2009 г. Германия предостави още една актуализация на плана за преструктуриране, уведоми Комисията за допълнителни планирани мерки в полза на HRE (създаване на институция по ликвидация, предоставяне на допълнителни гаранции) и информира Комисията за допълнително удължаване, т.е. третото удължаване, на съществуващите гаранции на SoFFin в размер на 52 млрд. евро (регистрирано под дело № 557/09).
(7)
На 26 октомври 2009 г. Германия уведоми, под дело № 557/09, за допълнителна капиталова инжекция в размер на 3,0 млрд. евро, гаранции на SoFFin в размер на общо 18 млрд. евро в полза на HRE, както и за гаранция на SoFFin в размер на 2 млрд. евро в полза на институцията по ликвидация на HRE (7). Комисията не одобри гаранцията на SoFFin в размер на 2 млрд. евро.
(8)
На 13 ноември 2009 г. Комисията удължи официалната процедура по разследване и временно одобри капиталовите инжекции в размер на 60 млн. евро, 2,96 млрд. евро и 3 млрд. евро (по дела: C 15/09, № 333/09 и № 557/09), докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(9)
На 15, 16 и 17 декември 2009 г. (регистрирано под дело № 694/09) немските власти допълниха уведомлението от 26 октомври 2009 г., като представиха допълнителна информация във връзка с гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро.
(10)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно разреши гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро за максимален срок от една година (дело № 694/09) (9).
(11)
На 30 април 2010 г. Германия уведоми за капиталова инжекция от SoFFin в размер на 1,85 млрд. евро (дело № 161/10).
(12)
На 19 май 2010 г. Комисията временно разреши капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране (10).
(13)
На 2 септември 2010 г. Германия уведоми за гаранция за ликвидност на SoFFin в размер на 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(14)
На 10 септември 2010 г. Германия уведоми за мярка за обезценени активи - т.е. за намерението да прехвърли активи от HRE към FMS Wertmanagement AöR (11) („FMS-WM“) - и за капиталова инжекция до приблизително 2,13 млрд. евро, както и за допълнителна гаранция, т.e. гаранция за покриване на задължения до 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(15)
На 24 септември 2010 г. Комисията отново удължи официалната процедура по разследване и временно одобри мярката за обезценени активи, гаранцията за ликвидност в размер на 20 млрд. евро и гаранцията за покриване на задължения до 20 млрд. евро. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си. Решението на Комисията от 24 септември 2010 г. не обхвана капиталовата инжекция до 2,13 млрд. евро, за която Германия уведоми на 10 септември 2010 г.; т.e. тази капиталова инжекция не е била одобрена от Комисията.
(16)
На 14 юни 2011 г. Германия представи окончателна актуализация на плана за преструктуриране. На 15 юни 2011 г. Германия представи списък на съответните ангажименти, който беше допълнен на 1 юли 2011 г.
(17)
На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, както е било съобщено на 10 септември 2010 г., а че ще бъде в размер на 2,08 млрд. евро и че намалената сума ще бъде предоставена на FMS-WM.
(18)
Междувременно бяха проведени няколко заседания и телефонни конференции и беше обменена допълнителна кореспонденция между отделите на Комисията, Германия и HRE.
(19)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, препрати ги на Германия и получи коментари от Германия с писмо от 24 март 2010 г.
II. ПОЛУЧАТЕЛ И МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
II.1. Получател
(20)
HRE е учредено през октомври 2003 г. като отделно дъщерно дружество, състоящо се от някои части от групата HVB, насочени към дейност в областта на финансирането на недвижими имоти за търговска цел. През 2007 г. HRE пое дейността на DEPFA Bank plc със седалище в Дъблин и разшири предмета си на дейност, като включи в него финансирането на публичния сектор и инфраструктурното финансиране. Групата HRE (13) понастоящем се състои от Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) и неговите три дъщерни дружества PBB Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), DEPFA Bank plc и Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation („HRE Finance i.L.“). Както DEPFA Bank plc, така и PBB имат редица допълнителни дъщерни дружества и участия. PBB е преименуваната основна банка на групата и единственото от трите дъщерни дружества на HRE Holding, което ще продължи да реализира нови дейности. Секторите, в които това дружество осъществява дейност, включват финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции („ФПИ“). DEPFA Bank plc намалява своята дейност и няма да сключва договори за нова дейност, считано от момента на уведомяването за настоящото решение на Комисията. Основните дейности на това дружество включват най-вече дейности, свързани с кредитиране на предприятия от публичния сектор и бюджетно кредитиране, както и с финансирането на инфраструктурни проекти (напр. пътища, мостове, тунели и обществени сгради). Както е видно от наименованието му, HRE Finance i.L. представлява дружество в производство по ликвидация (14).
(21)
FMS-WM, институцията по ликвидация за HRE, беше учредена през 2010 г. Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, дейности, които институцията пое поради факта, че те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. С течение на времето FMS-WM придоби собственост над значителна част от активите на HRE. FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност.
(22)
HRE отчете загуби в размер на 5,5 млрд. евро за финансовата 2008 г., загуби в размер на 2,2 млрд. евро за 2009 г. и загуби в размер на 0,9 млрд. евро за 2010 г.
(23)
Германия стана собственик на 90 % от HRE чрез инжектирането на капитал в размер на приблизително 3,02 млрд. евро (60 млн. евро през март 2009 г., 2,96 млрд. евро през юни 2009 г.). През есента на 2009 г. бе осъществено елиминиране на миноритарните акционери. Германия придоби останалите акции, като заплати 1,30 EUR на акция и стана собственик на 100 % от HRE. Впоследствие беше открита процедура по преструктуриране по отношение на HRE.
II.2. Затруднения на HRE в контекста на финансовата криза
(24)
В края на септември 2008 г. HRE бе изправено пред недостиг на ликвидност, който е щял да го доведе до несъстоятелност. HRE не бе в състояние да получи краткосрочно финансиране на пазарите, тъй като кризата на финансовия пазар доведе до срив на някои финансови пазари. След като Lehman Brothers кандидатства за защита на кредиторите, в средата на септември 2008 г. по-специално междубанковият пазар достигна до почти пълен застой.
(25)
Моделът на стопанска дейност на DEPFA Bank plc, дъщерно дружество, притежавано изцяло от HRE от октомври 2007 г. насам и зависещо в голяма степен от финансиране от междубанковия пазар и други краткосрочни необезпечени източници на финансиране, се оказа крайно нестабилен в условията на ликвидна криза, а произтичащите от това проблеми представляваха заплаха за самото му съществуване.
(26)
HRE трябваше да покрие краткосрочните нужди от ликвидни средства на DEFPA Bank plc. При все това обемът на кредитните линии с падеж на 30 септември 2008 г. се оказа твърде голям за възможностите за подкрепа на HRE. Освен това вътрешните сделки и дейности в рамките на групата HRE, например сделки с вземания, гаранции и гаранционни писма, показват, че повечето дружества в групата HRE са се намирали в същото положение. Поради това проблемите с ликвидността са представлявали сериозна заплаха за съществуването на групата HRE.
(27)
Освен това затрудненията на HRE се дължаха inter alia на проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не показват подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил, както и на факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации, които са използвали различни ИТ системи, […] (15).
II.3. Мерки за държавна помощ
(28)
Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции в общ размер на приблизително 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите с елемент на помощ в размер на приблизително 20 млрд. евро.
II.3.1. Капиталови инжекции
II.3.1.1. Капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро
(29)
Като част от намерението на Германия да получи пълен контрол върху HRE, като придобие всичките му акции на няколко етапа, на 30 март 2009 г. SoFFin закупи 20 млн. нови акции, собственост на HRE, с номинална стойност от 3 EUR всяка, в резултат на което HRE получи капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, а SoFFin придоби дял от собствения капитал на дружеството в размер на 8,65 %. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.2. Капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро
(30)
На 2 юни 2009 г. акционерите на HRE одобриха капиталова инжекция в HRE в размер на 2,96 млрд. евро, която бе осъществена посредством емитиране на нови акции, които следва да бъдат придобити от SoFFin. В резултат на това SoFFin придоби 90 % от акциите на HRE. Тези новоемитирани акции бяха вписани в търговския регистър на 8 юни 2009 г. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.3. Капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро
(31)
Капиталовата инжекция, за която беше уведомено на 26 октомври 2009 г., възлизаща на общо 3,0 млрд. евро, беше структурирана по следния начин:
а)
вливане на 2 млрд. евро в свободен резерв („freie Rücklagen“) на HRE Holding и PBB. След елиминирането на миноритарните акционери HRE е станало изцяло собственост на Германия/SoFFin.
б)
вливане на 1 млрд. евро под формата на непряко дялово участие в PBB чрез зависещ от печалбата купон в размер на 10 % годишно.
(32)
Договорите за тази капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро бяха подписани на 16 ноември 2009 г. Комисията временно одобри капиталовата инжекция на 13 ноември 2009 г.
II.3.1.4. Капиталова инжекция до 1,85 млрд. евро
(33)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро в свободния резерв („freie Rücklagen“) на HRE беше разделена на два транша:
а)
капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро (този транш беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г. и беше влят в дружеството след това);
б)
капиталова инжекция в размер на до 450 млн. евро (този транш също беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г., като бе обвързан с наличието на определени обстоятелства (16). Неговото вливане все още не е осъществено, тъй като тези обстоятелства все още не са възникнали).
(34)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро е част от обща нужда от капитал, определена в плана за преструктуриране на HRE. 1,4 млрд. евро от тази капиталова инжекция бяха влети с цел изпълнение на регулаторните капиталови изисквания и с цел осигуряване на буфер за риска. Договорът за тази капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро беше подписан на 20 май 2010 г. Германия очаква другата част от 1,85 млрд. евро, т.е. 450 млн. евро, да бъде влята през третото тримесечие на 2011 г.
II.3.1.5. Капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро
(35)
На 10 септември 2010 г. немските власти уведомиха за капиталова инжекция в размер до 2,13 млрд. евро в полза на HRE. На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, а в размер на 2,08 млрд. евро и че сумата ще бъде влята във FMS-WM. Според Германия сумата в размер на 2,08 млрд. евро ще бъде влята през третото тримесечие на 2011 г. SoFFin внесе тези 2,08 млрд. евро, със съгласието на Европейската комисия, под формата на капиталово вземане („Einlageanspruch“) в капиталовия резерв („Kapitalrücklage“) на HRE Holding. HRE Holding прехвърли това капиталово вземане на FMS-WM на 1 октомври 2010 г.
II.3.2. Гаранции
II.3.2.1. Гаранции в размер на 35 млрд. евро
(36)
На 13 ноември 2008 г. Германия осигури държавни гаранции в размер на 35 млрд. евро с цел задоволяване на нуждите на HRE от рефинансиране. Гаранциите бяха временно одобрени от Комисията на 2 октомври 2008 г.
(37)
Тези гаранции бяха осигурени във връзка с линия от ликвидни средства в размер на 20 млрд. евро, предоставена от Deutsche Bundesbank, и във връзка с гарантирани облигации в размер на 15 млрд. евро, поети от консорциум на германски финансови институции.
(38)
HRE заплати гаранционна премия на държавата за гаранцията в размер на 35 млрд. евро, която се състои от основна премия и премия, свързана с постигнатите резултати. Основната премия се състоеше от 1 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при първа загуба“ и от 0,5 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при втора загуба“. Премията, свързана с резултатите, се състоеше от 1,25 % годишно върху „гарантираната сума при първа загуба“ и от 0,25 % на година върху „гарантираната сума при втора загуба“.
II.3.2.2. Гаранции в размер на 52 млрд. евро
(39)
В периода ноември 2008 г. - февруари 2009 г. HRE получи гаранции в размер на общо 52 млрд. евро от SoFFin въз основа на одобрената схема на Германия за оздравяване на банковия сектор (17).
(40)
HRE заплати гаранционна такса в размер на 0,5 % за частите от гаранцията, които действително бяха използвани за покриването на облигации, както и такса ангажимент в размер на 0,1 % за части, които не са използвани.
II.3.2.3. Гаранция в размер на 8 млрд. евро
(41)
„Обезпечените дългови облигации“, чийто срок изтича на 23 декември 2009 г., бяха заменени от гаранция на SoFFin в размер на 8 млрд. евро. Комисията одобри временно тази гаранция на 21 декември 2009 г.
(42)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.4. Гаранция в размер на 10 млрд. евро
(43)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно одобри гаранция на SoFFin в размер на 10 млрд. евро с максимален срок от една година с цел да се обезпечат ликвидните нужди на HRE.
(44)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.5. Гаранция в размер на 20 млрд. евро
(45)
HRE се нуждаеше от допълнителна гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро поради наличието на неблагоприятни развития на пазарите на капиталови и лихвени фючърси, които засягаха HRE до момента, в който активите бяха прехвърлени на институцията по ликвидация FMS-WM. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(46)
HRE заплаща гаранционна премия в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.6. Гаранция в размер до 20 млрд. евро
(47)
Беше необходима гаранция за покриване на задължения в размер до 20 млрд. евро поради оставащата несигурност, свързана с технически сложните процедури във връзка с прехвърлянето на активи към институцията по ликвидация. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(48)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.3. Прехвърляне на активи към институцията по ликвидация
(49)
Освен това на 10 септември 2010 г. Германия уведоми за прехвърлянето на условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM. FMS-WM бе създадена с решение на съвета на директорите от 8 юли 2010 г. в съответствие със германския закон Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Закон за фонда за стабилизация на финансовия пазар] (параграф 8, буква а) от FMStFG). Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, които е поела, тъй като те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. FMS-WM действа независимо от HRE и се възползва от задължението на SoFFin да компенсира загуби („Verlustausgleichspflicht“). При все това FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност. В резултат на това много от активите на HRE биха могли да бъдат прехвърлени само номинално; бяха създадени разнообразни механизми за „прехвърляне“, които зависят от конкретни обстоятелства, с цел да бъде постигнат сходен ефект на облекчение на регулаторния капитал в полза на PBB и групата HRE.
(50)
Комисията временно одобри прехвърлянето на 24 септември 2010 г. С мярката бяха прехвърлени нестратегически и неработещи активи, например държавни облигации или необслужвани имотни заеми (или, както е описано в съображение 49, само използваният от тях регулаторен капитал) в механизъм, подкрепен от правителството, който ще бъде ликвидиран постепенно в течение на известен брой години. Сред прехвърлените нестратегически активи бяха включени и онези активи, които не биха могли да се използват като обезпечение за обезпечените облигации.
(51)
Действителната дата на прехвърлянето беше 30 септември 2010 г. Поради амортизацията към този момент счетоводната стойност на портфейла, разпределен за прехвърлянето, е била в размер на 173 млрд. евро. В съответствие със съобщението на Комисията относно обработването на обезценените активи в банковия сектор на Общността („Съобщение относно обезценените активи“ или „СОА“) (18) Комисията назначи външни експерти, които да окажат съдействие при оценяването на портфейла, като определят елемента на помощ и преценят дали и до каква степен стойността на извършеното прехвърляне е надвишавала действителната икономическа стойност (ДИС) на портфейла. Съгласно предвиденото в СОА Германия също така възложи на външен експерт да извърши независима оценка.
(52)
Портфейлът включваше заеми за недвижими имоти за търговска цел в размер на около 30 млрд. евро, които са географски диверсифицирани и се състоят най-вече от финансиране за офис сгради и търговски центрове. Те са с относително кратък срок (три години), но с по-ниско кредитно качество.
(53)
Частта с недвижими имоти за нетърговски цели от портфейла се състоеше от финансиране на публичния сектор или облигации и заеми за публични образувания или дружества за комунални услуги. По-голяма част от тази дейност се състоеше от стандартни облигации („обикновени облигации“), но също така включваше „структурирани кредитни инструменти“ в размер на 31 млрд. евро и други заеми за публичния сектор в размер на 30 млрд. евро. Качеството на активите от тази част на портфейла беше значително по-добро от това на заемите за недвижими имоти за търговска цел. При все това пазарната цена на ценните книжа беше значително намалена поради техния дългосрочен матуритет и разширяването на пазарния кредитен спред от момента на придобиването насам.
(54)
Експертите на Комисията констатираха, че за разлика от някои други дела за държавна помощ, сложните заеми за недвижими имоти за търговска цел и категориите от структурирани кредитни активи (които се състоят предимно от ценни книжа, обезпечени със студентски заеми, ценни книжа, обезпечени с активи от публичния сектор и инвестиция в суап на пълна възвращаемост в размер на 5 млрд. евро) като цяло са били надеждни. Те са очаквали единствено ограничени загуби по отношение на тези категории, макар и по-високи от прогнозираните от експертите на Германия, основно поради оценката на облигациите в брой в структурите на Halcyon/Pegasus, както и поради отрицателната основа и имплицитните разходи за финансиране в суаповете на пълна възвращаемост. От друга страна „обикновените облигации“ бяха прехвърлени на ниво суап на активите близо до паритет, значително надвишаващ тяхната ДИС. В допълнение те са принадлежали към пазари, които не са били особено обезценени, така че всъщност тяхната ДИС е следвало да бъде близка до тяхната пазарна стойност. В резултат на това експертите на Комисията заключиха, че ДИС на тази част от портфейла ще бъде значително по-ниска от стойността, на която HRE ги е прехвърлило на FMS-WM.
(55)
По отношение на портфейла от деривати експертите на Комисията се съгласиха до голяма степен с констатациите на експертите на Германия. В допълнение те изчислиха, че равностойността на кредитния риск е малко по-висока от нивото, установено от експертите на Германия и включиха някои констатации от тяхната извадка, както и обща такса за „оперативен риск“, основана на предпазливи предположения, свързани с недостатъци в общата ефективност на хеджирането.
(56)
В таблицата по-долу се посочват в обобщен вид констатациите на експертите на Комисията:
(В млрд. евро)
Портфейл
Условна стойност
Прехвърлена стойност (ПС)
Δ ДИС-ПС
(по данни от Германия)
Δ ДИС-ПС
(по данни от експертите на Комисията)
Разлики
(между данните на Комисията и данните на Германия)
Облигации
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Структуриран кредит
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Заеми за недвижими имоти за търговска цел (НИТЦ)
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Заеми за недвижими имоти за нетърговски цели
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Деривати
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Общо
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
В резултат на това размерът на помощта, който в съответствие със СОА не е съвместим с вътрешния пазар a priori (и се определя като разликата между ДИС и стойността на прехвърлянето), се определя от експертите на приблизително 16,2 млрд. евро. Трудно е да се определи общият размер на помощта, т.е. разликата между прехвърлената и пазарната стойност, поради липсата на лесно достъпни пазарни цени по отношение на частта от портфейла, свързана със заемите. Крайното предположение, че пазарната стойност на кредитния портфейл е нулева, би довело до общ размер на помощта, възлизащ на 90 млрд. евро. Ако се допусне, че заемите се търгуват по същия начин, както се търгуват и ликвидни облигации с подобен матуритет и кредитно качество, общият размер на помощта би възлизал на 20 млрд. евро.
II.4. Основания за откриване и разширяване на обхвата на задълбоченото разследване
(58)
На 7 май 2009 г. Комисията започна задълбочено разследване по отношение на мерките за държавна помощ в полза на HRE, главно поради съмнения, свързани с жизнеспособността на HRE, по-специално в контекста на стратегията за рефинансиране и нуждите на HRE. В първоначалния план за преструктуриране, представен на Комисията на 1 април 2009 г., като причини за финансовите проблеми на HRE се посочват единствено външни фактори и целта е намаляване на счетоводния баланс с едва 25 %, което означава, че обемът на рефинансиране е щял да остане висок. HRE планираше да намали счетоводния баланс на групата посредством продажба на активи на пазара, а не чрез прехвърлянето им на институция по ликвидация. Една от основните области на дейност, описани в плана за преструктуриране, беше свързана с дейностите в областта на бюджетното финансиране, които генерират ниски маржове, и освен това планът съдържаше много малко информация относно въпросите, които са жизненоважни за процеса на преструктуриране, например изменението и интегрирането на ИТ системите. На този етап Комисията изрази съмнения и дали са налице достатъчно мерки, които да ограничат нарушенията на конкуренцията, и достатъчно мерки за споделяне на тежестта.
(59)
Обхватът на задълбоченото изследване беше разширен на 13 ноември 2009 г. поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE под формата на капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро (вж. съображение 30), капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро (вж. съображения 31 и 32), гаранция в размер на 8 млрд. евро (вж. съображение 41 и 42), гаранция в размер на 10 млрд. евро (вж. съображения 43 и 44) и гаранция в размер на 2 млрд. евро (19) за рефинансиране на евентуално решение за ликвидиране плюс капиталови инжекции в размер на общо 4 млрд. евро (структурирани както следва: капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, посочена в съображения 33 и 34, и капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, обсъдена в съображение 35); и
б)
Комисията изрази съмнения дали мерките за преструктуриране са съвместими със съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (20) (съобщение относно преструктурирането).
(60)
На 24 септември 2010 г. обхватът на задълбоченото разследване беше разширен още веднъж поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE, а именно гаранция в размер на 20 млрд. евро (вж. съображения 45 и 46), допълнителна гаранция в размер до 20 млрд. евро (вж. съображения 47 и 48), както и прехвърлянето на активи на институцията по ликвидация (вж. съображения 49 до 57); и
б)
Комисията изрази съмнения във връзка със съвместимостта на мярката за облекчение на активите със СОА, по-специално във връзка с прозрачността, оценяването, споделянето на тежестта и възнаграждението и отбеляза, че в плана за преструктуриране има недостатъци по отношение на демонстрирането на възстановяване на жизнеспособността, правилното споделяне на тежестта и подходящото намаляване на нарушенията на конкуренцията.
II.5. Основни характеристики на плана за преструктуриране
(61)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за първия проект на план за преструктуриране на HRE и, след като направи няколко изменения, тя представи окончателната актуализация на плана на 14 юни 2011 г. Освен когато е посочено друго, всички позовавания на плана за преструктуриране в останалата част от настоящото решение представляват позовавания на тази окончателна версия от 14 юни 2011 г.
(62)
Съгласно плана за преструктуриране HRE - след като бъде освободено от своите завещани обезценени активи с номинална стойност в размер на 210 млрд. евро посредством прехвърлянето им на институцията по ликвидация FMS-WM - ще преустрои своите търговски дейности по такъв начин, че неговата основна банка PBB ще може да извършва своите дейности въз основа на стабилен подход за финансиране и усъвършенствани системи за вътрешен контрол. Неговите бъдещи дейности ще бъдат със значително по-малък мащаб от тези преди настъпването на кризата, независимо дали се оценяват от гледна точка на размера на счетоводния баланс, обема на новата дейност, работна сила, мрежата от клонове или географския обхват.
(63)
В сравнение със ситуацията преди настъпването на кризата, размерът на стратегическия счетоводен баланс на PBB в края на 2011 г. - коригиран по отношение на пера в режим на намалена дейност или пера, които са били номинално прехвърлени на FMS-WM - счетоводни отчети в размер на приблизително 15 % от счетоводния баланс на HRE. Например обхватът на нова дейност, свързана с финансиране на недвижими имоти, ще бъде намален до приблизително 30 % от равнището отпреди кризата (новата дейност на HRE, свързана с финансирането на недвижими имоти за търговска цел, е била в размер на 32,1 млрд. евро през 2007 г.). Работната сила беше намалена с приблизително 30 % и всички членове на управителния съвет на HRE, които са заемали длъжност преди настъпването на кризата, бяха заменени с други. Повече от 30 участия, една трета от които извън границите на Европа, вече бяха продадени или ликвидирани или се намират в производство по ликвидация. 26 от общо 32 клона бяха закрити. Освен това беше стартиран многогодишен проект за преобразуване на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в размер на приблизително 180 млрд. евро с цел подобряване и интегриране на ИТ системите.
(64)
PBB ще продължи две стратегически области на дейност, финансиране на недвижими имоти (ФНИ) и финансиране на публични инвестиции (ФПИ). И двете области на дейност са насочени към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Всички останали дейности, по-специално дейността в областта на бюджетното финансиране, инфраструктурното финансиране, както и дейностите на капиталовите пазари и за управление на активите, ще бъдат прекратени.
(65)
Механизмите, засягащи двете дъщерни дружества на HRE Holding, са следните: DEPFA Bank plc намалява своята дейност, считано от датата на уведомяването за настоящото решение, и няма да реализира никаква нова дейност. Същото се отнася и за нейните дъщерни дружества. HRE Finance е в производство по ликвидация и също не осъществява нова дейност.
(66)
Германия твърди, че основното решение за следване на по-консервативна търговска стратегия и за насочване към германски обезпечени облигации като първостепенен източник на рефинансиране гарантира качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, тъй като те се подчиняват на правната рамка на германския закон Pfandbriefgesetz [закон за гарантираните облигации, наричан по-долу „закон за Pfandbrief“], в който са предвидени конкретни изисквания, свързани с управлението, наблюдението и контрола на рисковете, както и защитни мерки, например ограничаване на съотношението размер на заема към стойност на проекта. Тази стратегия за финансиране води до значително намаляване на предишната зависимост на HRE от междубанковия паричен пазар, който в бъдеще ще бъде необходим единствено за срока на съхраняването, предшестващ емитирането на обезпечени облигации.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(67)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, които са представени в обобщен вид по-долу:
а)
Резюме на мнението на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (ноември 2009 г.):
-
vdp e убедено, че моделът на стопанска дейност, съобразен с дейности, отговарящи на критериите за Pfandbrief, е обещаващ и може да гарантира дългосрочната жизнеспособност и рентабилност на банката без да са необходими държавни гаранции.
б)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (ноември 2009 г.):
-
Heisse Kursawe Eversheds е на мнение, че държавната помощ нарушава правата на определени акционери, че планираното придобиване на всички дялове на HRE от страна на SoFFin чрез изключване на миноритарните акционери (елиминиране) представлява допълнителна държавна помощ, че елиминирането не е подходяща помощ, както и че то нарушава принципа на свободно движение на капитали.
в)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (февруари 2010 г.):
-
В своето допълнително мнение Heisse Kursawe Eversheds изразява позицията, че изключването на миноритарните акционери на HRE (елиминирането) представлява държавна помощ по смисъла на член 107 et seq. от ДФЕС, че тази държавна помощ нарушава свободата на движение на капитали, както и че тази държавна помощ в полза на HRE може да бъде разрешена единствено ако HRE продължи да функционира въз основа на устойчив план за преструктуриране.
г)
Резюме на мнението на Bohdan Kalwarowskyj (февруари 2010 г.):
-
Г-н Kalwarowskyj е на мнение, че въз основа на документите за оценка на дейността на HRE, представени в контекста на елиминирането на 5 октомври 2009 г., е очевидно, че HRE ще бъде жизнеспособно и рентабилно, както и че SoFFin, в сътрудничество с HRE, има за цел да манипулира оценката на дружеството, като я намали.
IV. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(68)
На 24 март 2010 г. Комисията получи мнението на Германия във връзка с мненията на заинтересованите страни:
а)
Резюме на мнението по отношение на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Според Германия мнението на vdp потвърждава, че планирането на модела на стопанска дейност на HRE е основано на приемливи допускания.
б)
Резюме на мнението по отношение на Heisse Kursawe Eversheds:
-
Германия е на мнение, че елиминирането не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тъй като елиминирането не представлява държавна помощ, въпросът дали съществува нарушение на принципа на свободно движение на капитали (като според Германия случаят не е такъв) не е от значение за настоящото задълбочено разследване.
в)
Резюме на мнението по отношение на Bohdan Kalwarowskyj:
-
Германия се съгласява с г-н Kalwarowskyj, че дългосрочната жизнеспособност на HRE ще бъде гарантирана въз основа на планираните мерки за преструктуриране.
V. СТАНОВИЩЕ НА ГЕРМАНИЯ
(69)
Германия приема, че мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(70)
С оглед да гарантира, че моделът на стопанска дейност, изложен в плана за преструктуриране, се привежда в действие, и да гарантира, че е постигнато адекватно споделяне на тежестта и че нарушенията на конкуренцията са ограничени до необходимия минимум, на 15 юни 2011 г. Германия представи редица ангажименти (21), които могат да бъдат обобщени както следва:
а) Изпълнение на плана за преструктуриране и на ангажиментите: Германия ще гарантира пълно осъществяване на плана за преструктуриране в неговата окончателна версия и на ангажиментите.
б) Срок на ангажиментите: По принцип ангажиментите са валидни до приключването на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2015 г. При все това изпълнението на ангажиментите по отношение на DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества по принцип ще приключи веднага след новото приватизиране на DEPFA Bank plc, ако това се случи преди изтичането на периода на преструктуриране. В такъв случай Германия ще уведоми предварително Комисията за продажбата и няма да я извърши без одобрението на Комисията, ако тя следва да бъде извършена преди 31 декември 2013 г. Ангажиментите по отношение на PBB ще приключат в момента, в който PBB бъде приватизирана отново, но във всеки случай не по-рано от 31 декември 2013 г.
в) Области на дейност: Германия ще гарантира, че единствено PBB ще осъществява нова дейност, което ще бъде извършвано само в две области - финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции. Прекратяват се дейностите във всички други области (портфейлът за бюджетно финансиране ще остане част от счетоводния баланс на PBB, но той ще бъде в режим на намалена дейност), а всички други дружества от групата HRE ще прекратят своите стопански дейности.
г) Ново приватизиране на PBB: Германия ще приватизира отново PBB възможно най-скоро и най-късно до 31 декември 2015 г.
д) Ограничаване на растежа на PBB: Германия ще гарантира, че коефициентите на растежа на PBB остават в рамките на определени граници, измерени от гледна точка на размера на счетоводния баланс, както и на обема от новата дейност.
е) Институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че след 30 септември 2013 г. PBB няма да извършва нито услуги по управление на активи, нито услуги по рефинансиране за институцията по ликвидация FMS-WM, както и че от организационна гледна точка извършването на тези услуги може да бъде поето от трети страни.
ж) Пазарно присъствие: Германия ще гарантира, че PBB ще придобие нова дейност единствено на следните географски пазари:
i)финансиране на недвижими имоти:
-
основни пазари (22): Германия, Обединеното кралство, Франция и Испания,
-
допълнителни пазари: Швеция, Полша, Чешката република, Белгия, Нидерландия, Люксембург, Австрия, Швейцария, Дания, Финландия, Норвегия, Словакия и Унгария;
ii)финансиране на публични инвестиции:
-
основни пазари: Германия, Франция, Испания и Италия,
-
допълнителни пазари: Швейцария, Австрия, Полша, Унгария, Чешката република, Словакия, Швеция, Норвегия, Дания, Финландия, Белгия, Нидерландия, Люксембург и Обединеното кралство.
з) Възнаграждение за използването на институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че HRE заплаща адекватно възнаграждение за използването на институцията по ликвидация FMS-WM в рамките на своите възможности. По-специално Германия ще гарантира, че Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA“) ще нареди на HRE да заплати сума в размер на 1,59 млрд. евро на FMS-WM пряко или чрез своите дъщерни дружества. Тези дъщерни дружества на HRE, които са прехвърлили активи на институцията по ликвидация и чийто дял от основния капитал надвишава 15 % по принцип носят отговорност за това плащане. PBB ще запазва и натрупва печалби, за да погасява задълженията, свързани с непрякото дялово участие.
и) Ограничения по отношение на купонните плащания и разпределението на печалбата: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат, в рамките на правните ограничения, от купонни плащания и други мерки за разпределение на печалбата.
й) Ограничения по отношение на плащанията: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат от изплащане на съществуващите финансови инструменти.
к) Забрана за придобиване: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества няма да придобиват други предприятия в рамките на периода на преструктуриране.
л) Задължения, свързани с информационните технологии на HRE/PBB: Германия ще гарантира пълно осъществяване на проекта, изготвен с цел подобряване на ИТ системите на банката.
м) Ангажимент, свързан с RAROC (рисково коригирана възвръщаемост на капитала, risk-adjusted return on capital): Германия ще гарантира, че новата стратегическа дейност на PBB не е свързана с отпускането на каквито и да било нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка.
н) Контролиращ управител: Германия ще гарантира, че планът за преструктуриране и всички ангажименти са правилно изпълнени, както и че изпълнението се контролира непрекъснато от контролиращ управител с достатъчна квалификация.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
VI.1. Наличие на държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС и потенциални получатели
(71)
Различните разглеждани мерки са осигурени или пряко от Германия, или от SoFFin, предприятие, учредено и контролирано от германското правителство, и по тази причина те включват държавни ресурси. Мерките осигуряват селективно предимство на HRE, като му позволяват да получи нов капитал и гаранции и да се възползва от мерки за облекчение на активите при по-благоприятни условия от тези, които обикновено биха могли да бъдат открити на пазара. HRE е банка, която осъществява дейността си на международно равнище, като се конкурира с други банки в Германия и други държави. Следователно, поради същите причини като вече изложените в предишните решения на Комисията относно HRE, (23) мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(72)
В рамките на групата HRE единствено PBB (и неговите дъщерни дружества) осъществява нови икономически дейности и следователно може да се счита за активно на пазарите. Поради това PBB може да се разглежда като субект, който продължава дейностите на предишното дружество HRE (макар и в ограничена степен, както е разяснено в съображение 63). Всички други субекти от групата HRE (т.е. DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества и HRE Finance i.L.) са в режим на намалена дейност и техните дейности са ограничени до равнището, което е необходимо, за да се даде възможност за надлежно намаляване на дейностите, но те не осъществяват нова дейност.
(73)
Крайната цел и въздействие на всички мерки за помощ (независимо дали са били официално предоставени на HRE, на HRE Holding, на PBB или на DEPFA Bank plc) е да позволят на PBB да продължи да осъществява дейност на пазарите. Поради това именно продължаващото съществуване на PBB на пазарите нарушава конкуренцията. DEPFA Bank plc (подобно на FMS-WM) може да се разглежда само като институция по ликвидация във връзка с активи, които поради различни причини не са прехвърлени на FMS-WM („банката с проблемни активи“). Тя ще реализира активите си на техния падеж или като ги продаде на пазара, но няма да сключва договори за нова дейност след датата на уведомлението за настоящото решение (24).
(74)
С оглед на факта, че по тази причина PBB представлява икономическото продължение на HRE, и в съответствие с практиката за вземане на решения на Комисията (25) PBB се счита за получателят на помощта, поради което оценката за съвместимостта на помощта ще бъде насочена към PBB.
(75)
По отношение на мнението, изразено от Heisse Kursawe Eversheds, че елиминирането представлява държавна помощ, Комисията отбелязва, че макар капиталовите инжекции в HRE да представляват държавна помощ, елиминирането на миноритарни акционери (т.е. придобиването на техните акции срещу заплащане на съответните акционери) само по себе си не представлява държавна помощ, тъй като то не предоставя на банката предимство, произтичащо от държавни ресурси. Елиминирането е включвало плащане от държавата на миноритарните акционери, но това не е оказало никакво икономическо въздействие върху HRE. От гледна точка на HRE се е променила единствено структурата на неговата собственост. В резултат на това в рамките на настоящото решение не е необходимо да се разглежда въпросът дали елиминирането нарушава разпоредбите на Договора относно свободното движение на капитали.
VI.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
VI.2.1. Прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(76)
Съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС дадена помощ може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, ако чрез нея се преодолява сериозно затруднение в икономиката на държавата-членка. Тъй като обявяването в несъстоятелност на значима за системата банка може да засегне пряко финансовите пазари и косвено цялата икономика на съответната държава-членка, в контекста на понастоящем нестабилната ситуация на финансовите пазари Комисията основава на тази разпоредба своята оценка на мерките за държавна помощ в банковия сектор, предоставени съгласно законодателството за държавните помощи.
(77)
Комисията няма никакви основания да се съмнява в определението на Германия за HRE като на банка, значима за системата, по-специално в контекста на позицията, която то е заемало по-рано на германския пазар на Pfandbrief, първоначалния размер на счетоводния баланс на HRE и размера от дериватите, които HRE е притежавало по-рано.
(78)
Комисията отбелязва, че HRE е получило помощ за оздравяване, която Комисията е приела за съвместима с вътрешния пазар; при все това тази помощ трябва да бъде оценена в настоящите условия, за да се определи дали тя може да бъде счетена за помощ за преструктуриране, съвместима с вътрешния пазар. Поради това Комисията трябва да оцени съвместимостта на тези мерки и на всички допълнителни мерки за преструктуриране, т.е. на гаранциите в размер на 52 млрд. евро и на капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, въз основа на съобщението относно обезценените активи и на съобщението относно преструктурирането.
VI.2.2. Оценка въз основа на съобщението относно обезценените активи (СОА)
(79)
Всяко прехвърляне на активи към институция по ликвидация трябва да се осъществи в съответствие със СОА. Освен това в съобщението относно преструктурирането се посочва ясно, че по принцип адекватното възнаграждение за всяка държавна намеса е едно от най-подходящите ограничения на нарушенията на конкуренцията, тъй като то ограничава размера на държавната помощ. Освен това може да се изиска ограничаване на разширяването на банката в определени сфери на дейност или географски области, например чрез компенсации, насочени към пазара, било то специфични капиталови изисквания в случаите, в които пазарът ще бъде отслабен чрез преки ограничения върху разширяването, или ограничаване на моралния риск.
(80)
По отношение на допустимостта на активите, предназначени за прехвърляне, в параграф 34 от СОА се признава необходимостта от прагматичен и гъвкав подход към избора на видове активи, които са подходящи за мерките за обезценени активи. Комисията приложи тази гъвкавост в други дела за държавна помощ и одобри прехвърлянето на активи, които, строго погледнато, не са били проблемни, но са били нестратегически с оглед на сериозната промяна в модела на стопанска дейност на въпросната банка.
(81)
Както е посочено в параграф 46 от СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и да се предотврати евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаване на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-бързо. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и вече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г.
(82)
По отношение на оценяването и на споделянето на тежестта, в параграф 21 от СОА се посочва, че правилното възнаграждение е елемент от изискването за споделяне на тежестта. Комисията ще гарантира, както е посочено в приложение IV към СОА, че при всяко ценообразуване във връзка с облекчение на активите се включва възнаграждение в полза на държавата при адекватно отчитане на риска от бъдещи загуби, надвишаващи предвидените загуби при определянето на ДИС. В съответствие с практиката на Комисията за взимане на решения относно мерките за облекчение на активите (26), оценката на необходимото възнаграждение за ефекта на облекчение на капитала ще бъде основана на прехвърляне по ДИС, дори ако тя е по-ниска от прехвърлената стойност.
(83)
В параграф 41 от СОА се посочва, че стойността на прехвърляне следва да съответства на ДИС. В случай че дадена държава-членка сметне за необходимо - по-специално за да се избегне техническа неплатежоспособност - да използва прехвърлена стойност на активите, която надвишава тяхната ДИС, това може да бъде прието единствено ако се съпътства от коренно преструктуриране и въвеждане на условия, позволяващи възстановяването на тази допълнителна помощ на по-късен етап, например посредством механизъм за дължими възстановявания.
(84)
Въз основа на това Комисията стига до заключението, че разликата между ДИС и прехвърлената стойност, която следва да бъде възстановена на по-късен етап и която е била определена с помощта на независимите експерти на Комисията, е в размер на 16,2 млрд. евро и приканва към особено задълбочено преструктуриране и свиване на дейността на банката. Не се изисква допълнително възнаграждение в съответствие с параграф 21 от СОА, тъй като след a priori приспадане на капитал в размер на 16,2 млрд. евро мерките не включват никакъв допълнителен ефект на облекчение на капитала (27).
(85)
Комисията отбеляза, че Германия не е предвидила изрично възстановяване на тази сума. При все това тя е въвела клаузи, които позволяват да се извърши възстановяване до възможната степен. Те се състоят от:
а)
Условно плащане в размер на 1,59 млрд. евро от HRE към институцията по ликвидация.
б)
Използване на неразпределената печалба от PBB за откупване на непрякото дялово участие от Федерална република Германия.
в)
След пълното изплащане в размер на 1,59 млрд. евро подгрупата DEPFA Bank plc (т.е. дружеството майка и всички дъщерни дружества) трябва да заплатят на Германия адекватно възнаграждение за държавната помощ.
г)
Въпреки че HRE беше национализирано, Германия планира да приватизира повторно PBB, което означава, че Германия ще получи постъпленията от всяко последващо ново приватизиране. Поради факта, че държавата е направила банката публична собственост и планира да я приватизира отново, може да се заяви също така, че държавата ще се опита да възстанови колкото се може по-голяма част от приноса си и че бившите акционери имат достатъчен принос.
Освен това предложеното преструктуриране е радикално и включва драстично свиване на дейността на оздравената основна банка до приблизително 15 % от обхвата на дейност на HRE в края на 2008 г. Заедно с ангажиментите, свързани с ограничение на ръста, ограниченията на продуктовата гама, корпоративното управление и новото приватизиране посредством публичен търг, пълният пакет за преструктуриране може да бъде счетен за достатъчно радикален по смисъла на СОА.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че съмненията, изразени от нея относно желанието и способността на Германия и HRE да осигурят пълна ex ante прозрачност и разкриване на обезценките, са били разсеяни от предоставените обстойни данни от специализиран екип на банката. В допълнение, отчасти по искане на Комисията, беше извършен одит на данните на HRE с цел установяване на тяхната последователност и качество, което улесни окончателната оценка на експертите на Комисията. Освен това Германия и PBB се ангажираха да извършат радикални подобрения на управлението на риска и системите за докладване с цел разсейване на опасенията на Комисията относно евентуални пропуски в информационните системи за управление за в бъдеще.
VI.2.3. Съвместимост със съобщението относно преструктурирането
(87)
В съобщението относно преструктурирането се определят правилата за държавните помощи, приложими по отношение на преструктурирането на финансови институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, с цел да бъде съвместимо с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, преструктурирането на дадена финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да води до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на банката, да включва достатъчен собствен принос от получателя (споделяне на тежестта) и да се състои от достатъчно мерки, които ограничават нарушенията на конкуренцията (28).
(88)
Размерът на вече предоставените капиталови инжекции, размерът на все още неосъществената капиталова инжекция и размерът на държавната помощ, произтичаща от прехвърлянето на активите, заедно представляват повече от 20 % от стойността на претеглените спрямо риска активи на HRE преди настъпването на кризата.
VI.2.3.1. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB
(89)
В съответствие с раздел 2 от съобщението относно преструктурирането Германия представи цялостен и подробен план за преструктуриране, в който се посочват причините за финансовите трудности, пред които е изправено HRE, и се предоставя подробна информация относно модела на стопанска дейност.
(90)
Планът за преструктуриране и допълнителната информация, предоставени от Германия, показват, че трудностите на HRE са свързани основно със:
а)
статуса на HRE, и по-специално на неговото дъщерно дружество DEPFA Bank plc като банка, финансирана изцяло чрез търговия на едро без финансиране от франчайз, така че тя е зависела в голяма степен от наличието на незасегнат междубанков паричен пазар, но той временно се е намирал в пълен застой след рухването на Lehman Brothers;
б)
проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не демонстрират подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил; както и
в)
факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации с различни ИТ приложения, които не са били интегрирани в цялостна координирана система за управление на риска.
(91)
Както е посочено по-горе, преструктурирането и предвидените мерки, свързани главно с финансирането на банката и системите за вътрешен контрол, са предназначени да гарантират, че проблемите с ликвидността, поради които банката е непосредствено застрашена от обявяване в несъстоятелност, няма да възникнат отново. В плана за преструктуриране задълбочено се проучват основните опасения чрез насочване към по-стабилна концепция за финансиране, основана на Pfandbrief, чрез значително намаляване на предишната зависимост от междубанковия паричен пазар, чрез подобряване и интегриране на нейните ИТ системи и чрез намаляване на географския обхват, клоновата мрежа и размера на дейността в абсолютно изражение. Прекратяването на други дейности и разглеждането им като намаляване на портфейла в счетоводния баланс на PBB е логичното допълнение към тази концепция.
(92)
Следователно двете оставащи области на дейност на PBB ще бъдат насочени единствено към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Твърдението, че една по-консервативна търговска стратегия от този вид следва да доведе до качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, е достоверно, по-специално в контекста на специфичните изисквания на германския закон за Pfandbrief във връзка с управлението, наблюдението и контрола на рисковете и неговите предпазни мерки като ограничаване на съотношение размер на заема към стойност на проекта.
(93)
В съображение 92 от решението за удължаване на процедурата от 24 септември 2010 г. (вж. съображение 15 от настоящото решение) Комисията изрази съмнения дали банката може да реализира достатъчни маржове със своите бъдещи стопански дейности, по-специално тези в сектора на публичните финанси, който се характеризира с ниски маржове. Някои от предишните дейности на HRE, свързани с финансиране на публичния сектор, а именно дейностите по ФПИ, следва да бъдат продължени. При все това дейностите по ФПИ ще включват само финансиране на продукти, свързани с инвестиции от клиенти от публичния сектор. Поради това те могат да бъдат разграничени от дейностите по бюджетно финансиране, т.е. необвързано финансиране на публичните органи, които се характеризират с особено ниски маржове. В коригирания модел на стопанска дейност са прекратени дейности по бюджетно финансиране с нисък марж (те са еквиваленти на 75 % от предишните дейности по финансиране на публичния сектор) и полученият портфейл е въведен в режим на намалена дейност в счетоводния баланс на PBB, така че тези опасения на Комисията са разсеяни. Освен това ангажиментът на Германия да гарантира, че при изпълнението на нейната стратегическа нова дейност PBB няма да сключва договори за нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % на отделна сделка, спомага за разсейването на тези опасения.
(94)
Освен това Комисията отбелязва, че запазването на ФПИ като втора област на дейност на PBB ще намали опасенията на участниците на пазара и на агенциите за кредитен рейтинг относно липсата на диверсификация от страна на банките, които ограничават своите дейности само до една област на дейност (известни като „високоспециализирани банки“) и следователно ги прави прекалено зависими от една единствена област на стопанска дейност. Наличието на две области на дейност с потенциално различни цикли на дейност следва да позволи на PBB да обезпечи по-стабилни и предвидими приходи и да постигне изисканата видимост сред институционалните инвеститори.
(95)
Концепцията за преструктуриране ще доведе до по-ясна организационна структура, тъй като се прекратяват допълнителните дейности, например дейностите, свързани с капиталовите пазари, и дейностите по управление на активи, а клоновата мрежа се намалява в значителна степен. Значителен брой отдели за продажба вече бяха затворени; в съответствие с по-подробния и регионалния модел на стопанска дейност четири от тези отдели за продажба (Берлин, Хамбург, областта Рейн/Рур и Стокхолм) ще бъдат повторно отворени.
(96)
Планът за преструктуриране гарантира, че PBB няма да увеличи неправомерно своето присъствие на пазарите. Новата дейност по отпускане на заеми е ограничена до определен размер и за двете области на дейност. На своите съответни основни пазари PBB цели постигането на пазарни дялове от 1 % до 2 % за своите дейности по ФПИ и от 2 % до 6 % за своите дейности по ФНИ.
(97)
Комисията отбелязва, че банката е започнала да предприема мерки по отношение на слабостите на своите ИТ системи, които първоначално са били доста нееднородни и до голяма степен несъвършени, по-специално по отношение на функционалните възможности и приложенията за управление на риска. През 2009 г. HRE изготви многогодишен проект на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в приблизителен размер от 180 млн. евро за преобразуване на ИТ средата. По този проект ще бъдат извършени различни системни подобрения в рамките на шест последователни етапа. В обхвата на проекта се включват inter alia оперативни подобрения като консолидиране на системите за управление на кредити, подобрения, свързани с управлението на риска при ИТ системите по отношение на кредитни, пазарни и ликвидни рискове, стандартизация на системите на отделите за обслужване на клиенти и подобрения във връзка с точността, изчерпателността и качеството на информацията и данните. Информацията, предоставена по отношение на съдържанието и напредъка по процеса на преобразуване на ИТ системите, подсказва, че първоначалните проблеми са били адекватно проучени и могат да бъдат решени до необходимата степен по време на периода на преструктуриране на PBB. По мнение на Комисията бъдещата ИТ система ще представлява една функционална и ефикасна платформа за навременно и добросъвестно управление на риска, подходяща за осъществяването на стопанските процеси. Поради това пълното осъществяване на проекта е от съществено значение.
(98)
Ликвидността, платежоспособността и рентабилността на PBB (29) се считат за основните показатели за жизнеспособността на банката, оценени както при базов сценарий, така и при „стресов“ сценарий (30).
(99)
Съгласно плана за преструктуриране PBB повече няма да се възползва от държавни гаранции по отношение на своето рефинансиране. Въпреки това PBB остава институция, финансирана чрез търговия на едро без финансиране от франчайз. Тази ситуация се смекчава от стратегията на PBB за значително намаляване на размера на необходимото необезпечено финансиране и вместо това се емитират обезпечени облигации, които се считат за по-стабилен източник на финансиране.
(100)
Тъй като наличието на остър недостиг на ликвидност беше една от основните причини за проблемите на HRE, които в крайна сметка доведоха до нуждата от държавна помощ, в плана за преструктуриране се предвижда осигуряването на адекватен паричен и ликвиден резерв, като се отчитат всички въздействия, които могат да произтекат от изискванията на Базел III (Базелски комитет за банков надзор). Този резерв е с най-голяма стойност в началото на периода на преструктуриране и с времето постепенно ще намалява. При базовия сценарий паричният и ликвидният резерв ще бъде в размер на приблизително [12-17] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище от приблизително [7-17] % в края на 2015 г. При „стресовия“ сценарий паричният и ликвидният резерв ще надхвърля [7-10] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище в размер на приблизително [7-10] % в края на 2015 г. По мнение на Комисията ситуацията с ликвидността изглежда уместна като при базовия, така и при „стресовия“ сценарий.
(101)
При съотношение на капитала от първи ред (изчислен посредством вътрешнорейтинговия подход по Базел II) с прогнозна стойност 12,9 % в края на 2011 г. при базовия сценарий или 10,5 % при „стресовия“ сценарий PBB ще бъде капитализирано в достатъчна степен и ще отговори на минималните капиталови изисквания в рамките на периода на преструктуриране. В съответствие с допусканията, използвани в плана за преструктуриране, съотношението на капитала от първи ред в края на 2015 г. ще бъде 12,4 % при базовия сценарий или 11,3 % при „стресовия“ сценарий. При все това спадът на съотношението на капитала от първи ред при базовия сценарий се дължи най-вече на предвиденото увеличение на претеглените спрямо риска активи, произтичащи от планирания ръст, а не на загуби (при базовия сценарий PBB отчита положителни резултати след данъчно облагане в периода между 2011 и 2015 г.; PBB няма да достигне до рентабилност след данъчно облагане през 2011 и 2012 г. само при „стресовия“ сценарий).
(102)
Очаква се рентабилността на PBB да се подобри в рамките на периода на преструктуриране. Съгласно плана за преструктуриране при базовия сценарий нетната печалба на PBB след данъчното облагане ще бъде в размер на [110-150] млн. евро за 2011 г. и в размер на [280-320] млн. евро за 2015 г. През 2011 г. този резултат ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчно облагане) в размер на едва [3-6] %, но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. той ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчното облагане) в размер на [8-11] %. Следователно целевата рентабилност при базовия сценарий може да бъде счетена за задоволителна за банка, която осъществява дейността, посочена в плана за преструктуриране, както от гледна точка на жизнеспособността, така и в контекста на планираното ново приватизиране на PBB. Според Германия нетните печалби на PBB след данъчното облагане ще бъдат компенсирани от загуби от предходни години. Предвид загубите, пренесени към следващите години, това означава, че PBB ще осчетоводява загуби в счетоводния си баланс („Bilanzverluste“) до 201[…] г., но няма да направи това през 201[…] г. в контекста на откупуването на непрякото дялово участие.
(103)
Таблица 1: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) (базов сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисиони
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
След извършване на оценка на основните фактори, способстващи за рентабилността на PBB, могат да бъдат идентифицирани два източника на рентабилност: първо, ще се повишат приходите на PBB, произтичащи от нейните търговски дейности, и второ, оперативните разходи ще се понижат.
(105)
По отношение на увеличението на приходите в плана за преструктуриране се допуска, че средният марж на заемите може да бъде подобрен, по-специално като се гарантира извършването на нови и по-доходоносни дейности. По отношение на дейността в областта на ФНИ нетните маржове, изчислени за настоящите портфейли, ще се подобрят от [80-100] bps (базисни пункта) на [105-120] bps за 2011 г., [105-110] bps за 2012 г. и [95-100] bps след това. Дейността в областта на ФПИ ще генерира нетен марж в размер на [27-35] bps за целия период на преструктуриране, което е значително подобрение на нетния марж с [6-12] bps, изчислен за съществуващия портфейл във връзка с дейностите по финансиране в областта на публичния сектор (31). Това подобрение до голяма степен се дължи на факта, че вече няма да бъдат осъществявани дейности по бюджетно финансиране, които се характеризират с особено ниски маржове.
(106)
Предвид значимостта на осигуряването на достатъчно големи маржове, ангажиментът на Германия, че при новата стратегическа дейност на PBB няма да се сключват договори за нови заеми с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка, е уместен и необходим.
(107)
През 2011 и 2012 г. таксите, генерирани от услугите по управление на активи, извършвани в полза на FMS-WM (банката с проблемни активи от групата HRE), представляват важен източник на приходи за PBB. Както е посочено в СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и предотвратяването на евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаването на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-скоро. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и повече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г. Същото важи и за рефинансирането на FMS-WM. Този ангажимент също така спомага да се гарантира, че в средносрочен план рентабилността на PBB ще стане автономна и няма да се основава на приходи от такси, свързани с прехвърлянето на обезценени активи.
(108)
Комисията отбелязва, че PBB възнамерява да намали значително своите оперативни разходи. В рамките на периода на преструктуриране съотношението разходи-приходи ще се подобри значително от [64-79] % за 2011 г. на [32-42] % за 2015 г. при базовия сценарий.
(109)
PBB предприе някои радикални мерки за преструктуриране, които оказват въздействие върху нейната разходна база. Тя закри значителен брой отдели за продажба и намали своята работна сила с приблизително 30 % (1 366 служители в края на 2010 г. в сравнение с 2 000 служители в края на 2007 г.) (32). Макар тези мерки да оказват положително въздействие върху оперативните разходи в средносрочен и дългосрочен план, процесът на преструктуриране води до извънредни разходи в краткосрочен план, по-специално разходи за съкращения и обезщетения за предсрочно пенсиониране, хонорари на адвокати и консултанти и пр. Поради това по мнение на Комисията предположението, че оперативните разходи ще се стабилизират на значително по-ниско равнище веднага след приключване на процеса на преструктуриране, изглежда правдоподобно.
(110)
След прехвърлянето на обезценени активи на FMS-WM, което доведе до значително намаляване на счетоводния баланс, базовият сценарий показва, че провизиите за загуби по заеми на PBB са стабилни за периода на преструктуриране.
(111)
Освен това Комисията е на мнение, че целевата рентабилност на PBB също така е достатъчно стабилна на фона на предположенията, направени в „стресовия“ сценарий, тъй като нито жизнеспособността на банката, нито перспективите за ново приватизиране на PBB са изложени на риск. Съгласно плана за преструктуриране, при стресовия сценарий PBB ще осчетоводи загуби в размер на [100-125] млн. евро за 2011 г., но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. се очаква PBB да реализира печалби в размер на [270-310] млн. евро. Възвръщаемостта на капитала (след данъчното облагане) ще бъде отрицателна през 2011 г. (- [2,8-3,8] %) и през 2012 г., но при този сценарий очакваната възвръщаемост на капитала за 2015 г. ще бъде в размер на почти [9-12] %.
(112)
Таблица 2: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) („стресов“ сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисионни
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
В контекста на подобренията на модела на стопанска дейност, техническата инфраструктура и организационната структура и тяхното въздействие върху положението на PBB по отношение на очакваната ликвидност, платежоспособност и рентабилност, Комисията е на мнение, че планът за преструктуриране отговаря на изискванията на съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност.
VI.2.3.2. Собствен принос/споделяне на тежестта
(114)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че получателят трябва да осигури подходящ принос към разходите за преструктуриране. Принципите са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането, както следва:
а)
Помощта за преструктуриране следва да бъде ограничена до покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността.
б)
За да ограничи размера на помощта до необходимия минимум, банката получател следва първо да използва собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи.
в)
Разходите, свързани с преструктурирането, се поемат не само от държавата, но и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавна намеса. Целта на споделянето на тежестта се състои от два аспекта: да се ограничат нарушенията на конкуренцията и да се смекчи моралният риск (33).
(115)
Съмненията на Комисията дали помощта е ограничена до необходимия минимум, нужен за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB, бяха разсеяни. Като цяло Германия е инвестирала или ще инвестира близо 10 млрд. евро в HRE. Част от тези капиталови инжекции, т.е. 2,08 млрд. евро, ще бъдат използвани за рекапитализиране на институцията по ликвидация FMS-WM, докато друга част в размер на 1,59 млрд. евро ще бъде прехвърлена на FMS-WM в хода на преструктурирането. Приблизително 63 % от капитала, който е в размер на почти 10 млрд. евро, остава в рамките на групата HRE.
(116)
PBB е единственият субект в рамките на групата HRE, който в бъдеще ще предприема извършването на нова дейност и по тази причина ще участва активно в конкуренцията. При базовия сценарий прогнозната стойност на неговото съотношение на капитала от първи ред (въз основа на метода RBA съгласно Базел II) е 12,9 % в края на 2011 г., намалява слабо през периода на преструктуриране и достига 12,4 % в края на 2015 г. Планът за преструктуриране не поражда съмнения дали банката ще изпълни минималните капиталови изисквания през периода на преструктуриране. Прогнозираното съотношение на капитала от първи ред е добро, но не прекалено добро при съпоставяне със съотношението на капитала на конкурентите. В отговор на финансовата криза, от банките понастоящем се очаква като цяло да покажат по-високи съотношения на капитала от тези преди настъпването на кризата. Освен това трябва да се има предвид, че поради проблемите си в рамките на кризата PBB се нуждае от добра капиталова база с оглед да убеди участниците на пазара, че е надежден търговски партньор. Поради това Комисията счита, че стойността на предоставения капитал и на свързаните с него съотношения на капитала се считат за достатъчни и ограничени до необходимия минимум.
(117)
Освен това HRE се е възползвало от предоставени гаранции в размер на общо 145 млрд. евро, от които на практика са били използвани 124 млрд. евро. Тези гаранции са били необходими, за да се даде възможност за по-нататъшното функциониране на банката, когато тя е била застрашена от изпадане в неплатежоспособност, поне до момента, в който HRE е било в състояние да прехвърли своите обезценени активи на FMS-WM. Всички гаранции, които са използвани от групата HRE в размер на общо 124 млрд. евро, бяха прехвърлени на FMS-WM, считано от 1 октомври 2010 г. По този начин функционирането на PBB вече не разчита на държавни гаранции. Това прехвърляне спомогна да се гарантира, че помощта, отпусната под формата на гаранции, е била ограничена в рамките на минималния необходим период.
(118)
Както е посочено в съобщението относно преструктурирането, банките получатели следва да използват най-напред собствени си ресурси, за да финансират своето преструктуриране, което обикновено се осъществява чрез продажба на активи. HRE е отделило значителна част от своите активи, като е прехвърлило условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM, с което неговият баланс на практика бе съкратен наполовина. При все това, тази сделка не е довела до никакъв излишък, който би могъл да допринесе за финансирането на разходите за преструктуриране. Самото прехвърляне следва да бъде класифицирано по-скоро като мярка за държавна помощ, тъй като цената, която HRE е получило за активите, е надвишавала ДИС на активите с около 16,2 млрд. евро. Независимо от това дружеството е продало и е в процес на продажба на няколко участия в дружества (напр. Arsago ACM GmbH (Франкфурт), Arsago Holding AG (Швейцария), DEPFA First Albany Securities LLC (Ню Йорк) и Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE е заплатило лихва на SoFFin за всички гаранции, предоставени от Германия, като съответните лихвени проценти са варирали от 0,5 % до 0,8 % годишно. Следователно дружеството е платило адекватно възнаграждение за тази част от държавната помощ в съответствие със съобщението на Комисията относно прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза (34) („съобщението относно банковия сектор“). От друга страна, към настоящия момент банката нито е платила възнаграждение за получения капитал, нито за облекчението на капитала, произтичащо от мерките за облекчение на активите, и не е в състояние да гарантира адекватен механизъм за дължими възстановявания за елемента на помощта, получен под формата на по-висока прехвърлена стойност на активите от тяхната ДИС.
(120)
В контекста на общата икономическа ситуация на HRE може да бъде направено заключение, че банката просто не е била в положение да осъществи значителен допълнителен собствен принос по отношение на разходите за преструктуриране (35). Поради това липсата на собствен принос трябва да бъде компенсирана от особено радикални структурни мерки в плана за преструктуриране, за да се гарантира, че банката и нейните акционери адекватно споделят тежестта, свързана с оздравяването на банката. Като цяло Комисията счита, че размерът на свиването на дейността, заложено в плана за преструктуриране по отношение на размера на организацията, пазарното присъствие, обхвата на дейностите и размера на счетоводния баланс, при отчитане на специфичните обстоятелства в настоящия случай, компенсира в достатъчна степен липсата на адекватен собствен принос.
(121)
Освен това трябва да се има предвид, че банката е била национализирана, както и че компенсацията, получена от нейните предишни акционери, е била основана на оценката на дружеството без наличието на държавна помощ (36). От гледна точка на държавната помощ този резултат представлява положителен елемент и означава, че предишните акционери са били отписани и следователно може да бъде счетено, че са осъществили достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране на HRE.
(122)
Освен това Германия е поела ангажимент по отношение на собствениците на подчинен дълг на HRE, че HRE няма да осъществява плащания по собствено усмотрение по финансови инструменти, свързани с печалби, към трети страни, като по този начин се гарантира, че притежателите на капитал от втори ред ще получат малка или никаква компенсация за своите инвестиции и по този начин ще участват в споделянето на тежестта, по същия начин, по който участват притежателите на капитал от първи ред.
(123)
Поради това Комисията заключва, че акционерите на HRE осъществяват достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране и че вследствие на това моралния риск е адекватно смекчен.
VI.2.3.3. Мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията
(124)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията, в съобщението за преструктуриране се посочва, че в оценката си Комисията трябва да вземе под внимание размера на помощта, степента на споделяне на тежестта и позицията, която ще заеме финансовата институция на пазара след преструктурирането. Въз основа на този анализ следва да се приложат подходящи мерки.
(125)
Причинените от HRE нарушения на конкуренцията са значителни. Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции с приблизителен общ размер 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите, която съдържа елемент на помощ с приблизителен размер 20 млрд. евро. С оглед на тази значителна държавна подкрепа трябва да бъде извършено дълбоко преструктуриране на HRE.
(126)
Приемникът на HRE - банка PBB, ще бъде подходящо финансирана и облекчена от тежестта на рисковото отпускане на заеми, извършено в миналото от HRE. Необходима е била помощ с голям размер за задържане на PBB на пазара и за улесняване на разделянето. При все това PBB ще бъде много по-малка банка и Германия е въвела достатъчно мерки за ограничаване на каквото и да било нарушение на конкуренцията.
(127)
На първо място, PBB ще представлява икономически субект, който е много различен от предишното дружество HRE. То е национализирано и понастоящем е в процес на задълбочено преструктуриране. В резултат на това PBB е много по-малка банка от HRE. След прехвърлянето на редица активи на FMS-WM сумата на стратегическия счетоводен баланс на PBB - при получаването на която не са взети предвид тези пера от счетоводния баланс, които са в режим на затруднено положение или са били номинално прехвърлени на FMS-WM - възлиза на около 15 % от счетоводния баланс на HRE в края на 2008 г.
(128)
На второ място, Германия е представила пред Комисията няколко ангажимента, които имат за цел да ограничат пазарното присъствие на PBB, описано по-подробно в раздел V. PBB ще осъществява нова дейност само в две области на дейност, ФНИ и ФПИ. Тези две области на дейност имат само ограничена възможност за растеж по време на периода на преструктуриране, тъй като обемът на новата дейност, сумата на счетоводния баланс и размерът на портфейла трябва да останат в рамките на определените граници при ефективно ограничаване на способността на PBB да разширява обхвата си на пазара и по този начин да нарушава конкуренцията. Тези тавани на ръста ще останат в сила поне до 31 декември 2013 г. и по възможност по-дълго, ако PBB не бъде приватизирана повторно до тогава. Всички други субекти от групата HRE трябва да прекратят дейността си и да намалят размера на своите портфейли, по-специално на тези, които са свързани с инфраструктурно финансиране, капиталови пазари и управление на активи, както и дейностите, свързани с бюджетно финансиране.
(129)
На трето място, с цел да се разсеят опасенията на Комисията, че PBB може да навреди на конкуренцията и на конкурентите посредством прекалено агресивни стратегии за ценообразуване, Германия е поела ангажимент, че новата стратегическа дейност на PBB няма да е свързана с емитиране на нови заеми с RAROC в размер по-нисък от 10 % за всяка отделна сделка. По мнение на Комисията този ангажимент ще представлява друга ефективна мярка срещу излишното нарушаване на конкуренцията.
(130)
На четвърто място, дейностите на PBB ще бъдат ограничени от ограничения в поведението, които включват забрана относно придобиванията и забрана относно позоваването на държавната подкрепа с рекламна цел.
(131)
Накрая, Германия е поела ангажимент да приватизира отново PBB възможно най-скоро, т.е. най-късно до 31 декември 2015 г. Продажбата на PBB няма да позволи на Федерална република Германия да възстанови (част от) инвестираните в HRE средства. Освен това Комисията отбелязва, че навременното ново приватизиране може да осигури възможността за трети страни да придобият PBB.
VII. КОНТРОЛ
(132)
Германия е поела ангажимент, че изпълнението на плана за преструктуриране на HRE и изпълнението на ангажиментите ще се наблюдават от контролиращ управител, който ще представя доклади до Комисията на всяко тримесечие.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(133)
Комисията заключава, че анализираните по-горе мерки представляват държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(134)
Освен това Комисията заключава, че помощта за преструктуриране е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че бъде изпълнен планът за преструктуриране, който е бил актуализиран окончателно на 14 юни 2011 г., и при условие че бъде бъдат изпълнени ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate Group, състояща се от
-
капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, за която е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 3 юни 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 30 април 2010 г. и от която 450 млн. евро зависят от наличието на определени обстоятелства,
-
капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.,
-
гаранции в размер на 35 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 30 септември 2008 г.,
-
гаранции в размер на 52 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
гаранция в размер на 8 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция в размер на 10 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 2 септември 2010 г.,
-
гаранция за покриване на задължения в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г., и
-
прехвърляне на активи на институцията по ликвидация FMS Wertmanagement AöR, за което е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.
е съвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз в контекста на ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение.
Член 2
От датата на приемането на настоящото решение Германия представя на Комисията на всяко тримесечие подробни доклади за мерките, предприети за неговото спазване в съответствие с графика, изложен в приложението относно ангажиментите.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 18 юли 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
18. juuli 2011,
riigiabi C 15/09 (ex N 196/09) kohta, mida Saksamaa andis ja kavatseb anda ettevõtjale Hypo Real Estate
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5157 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/118/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
2. oktoobril 2008 kiitis Euroopa Komisjon ajutiselt kuueks kuuks või kuni panga usaldusväärse ja põhjendatud ümberkorralduskava esitamiseni heaks riigiabi andmise ettevõtjale Hypo Real Estate Holding AG 35 miljardi euro suuruse riigigarantii kujul (registreeritud numbri N 44/08 all) (3). Saksamaa teatas sellest meetmest 30. septembril 2008.
(2)
1. aprillil 2009 teatas Saksamaa kontserni Hypo Real Estate (edaspidi „HRE”) ümberkorralduskavast (registreeritud numbri N 196/09 all). Saksamaa täiendas ümberkorralduskava teatist 17. aprilli 2009. aasta kirjaga, milles ta teavitas komisjoni 60 miljoni euro suurusest kapitalisüstist ja 52 miljardi euro ulatuses antud riigigarantiide pikendamisest vastavalt krediidiasutuste abistamiseks mõeldud heakskiidetud finantstoetusskeemile (4).
(3)
7. mai 2009. aasta kirjaga (5) teavitas komisjon Saksamaad, et ta algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse. Kõnealune otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6) ja sellega kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi.
(4)
3. juunil 2009 teatas Saksamaa 2,96 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (registreeritud numbri N 333/09 all).
(5)
17. augustil 2009 teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest pikendada veel kord 52 miljardi euro ulatuses Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung’i (edaspidi „SoFFin”) poolt HRE-le antud garantiisid (registreeritud numbri C 15/09 all) (vt põhjendus 2).
(6)
20. ja 21. oktoobril 2009 esitas Saksamaa uue ajakohastatud ümberkorralduskava ning teavitas komisjoni kavandatud riigiabimeetmete võtmisest HRE kasuks (rämpspanga asutamine ja lisagarantiide andmine) ja olemasolevate 52 miljardi euro ulatuses antud SoFFini garantiide järjekordsest, seekord kolmandast pikendamisest (registreeritud numbri N 557/09 all).
(7)
26. oktoobril 2009 teatas Saksamaa (juhtum N 557/09) järjekordsest 3 miljardi euro suurusest kapitalisüstist, SoFFini poolt HRE-le 18 miljardi euro ulatuses antud garantiidest ja 2 miljardi euro suurusest SoFFini garantiist HRE rämpspangale (7). Komisjon ei kiitnud SoFFini 2 miljardi euro suurust garantiid heaks.
(8)
13. novembril 2009 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 60 miljoni euro suuruse, 2,96 miljardi euro suuruse ja 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemise (juhtumid C 15/09, N 333/09 ja N 557/09). Kõnealune otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (8) kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi.
(9)
15., 16. ja 17. detsembril 2009 täiendas Saksamaa 26. oktoobri 2009. aasta teatist teabega SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antud garantiide kohta (registreeritud numbri N 694/09 all).
(10)
21. detsembril 2009 kiitis komisjon ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antavad garantiid (juhtum N 694/09) (9).
(11)
30. aprillil 2010 teatas Saksamaa SoFFini 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (juhtum N 161/10).
(12)
19. mail 2010 kiitis komisjon ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 1,85 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (10).
(13)
2. septembril 2010 teatas Saksamaa SoFFini 20 miljardi euro suurusest likviidsusgarantiist (juhtum N 380/10).
(14)
10. septembril 2010 teatas Saksamaa langenud väärtusega varade toetusmeetme rakendamisest (nimelt kavatsusest anda HRE varad üle ettevõtjale FMS-Wertmanagement AöR (11) (edaspidi „FMS-WM”)) ja kuni umbes 2,13 miljardi euro suurusest kapitalisüstist ning lisagarantiist kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii kujul (juhtum N 380/10).
(15)
24. septembril 2010 laiendas komisjon järjekordselt ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt heaks langenud väärtusega varade toetusmeetme, 20 miljardi euro suuruse likviidsusgarantii ja kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii. Kõnealune otsus (12) avaldati Euroopa Liidu Teatajas, kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi. Komisjoni 24. septembri 2010. aasta otsus ei hõlmanud kuni 2,13 miljardi euro suurust kapitalisüsti, millest Saksamaa teatas 10. septembril 2010, mistõttu ei saanud kõnealune kapitalisüst komisjoni heakskiitu.
(16)
14. juunil 2011 esitas Saksamaa lõpliku ajakohastatud ümberkorralduskava. 15. juunil 2011 esitas Saksamaa asjaomaste kohustuste loendi, mida ta täiendas 1. juulil 2011.
(17)
14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et järgmine kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, nagu on märgitud 10. septembri 2010. aasta teatises, vaid ainult 2,08 miljardit eurot, mis antakse FMS-WMile.
(18)
Samal ajal peeti mitmeid kohtumisi ja telefonikonverentse ning lisaks olid komisjoni talitused, Saksamaa ja HRE omavahel kirjavahetuses.
(19)
Komisjon edastas Saksamaale talle saadetud kolmandate isikute märkused ja sai Saksamaa märkused 24. märtsi 2010. aasta kirjaga.
II. ABISAAJA JA ABIMEETMED
II.1. Abisaaja
(20)
HRE asutati 2003. aasta oktoobris HVB kontserni kuuluva kommertskinnisvara rahastamisega tegeleva ettevõtja osadeks jagamise tulemusena. 2007. aastal võttis ta üle Dublinis asuva äriühingu DEPFA Bank plc. ja laiendas oma tegevust, hakates tegelema avaliku sektori ja taristu rahastamisega. Praegu kuuluvad HRE kontserni (13) Hypo Real Estate Holding AG (edaspidi „HRE Holding”) ning selle kolm tütarettevõtjat Deutsche Pfandbriefbank AG (edaspidi „PBB”), DEPFA Bank plc. ja likvideeritav Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (edaspidi „HRE Finance i.L.”). Ettevõtjatel DEPFA Bank plc. ja PBB on kummalgi mitu tütarettevõtjat ja osalused äriühingutes. PBB on kontserni ümbernimetatud põhipank ja ainus äriühingu HRE Holding kolmest tütarettevõtjast, kes jätkab uute äritehingute tegemist. Tema tegevusalad on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. DEPFA Bank plc. on likvideerimisel ega tee alates käesoleva otsuse teatavakstegemise päevast enam uusi äritehinguid. Tema põhilised tegevusalad olid avaliku sektori rahastamine, krediteerimine ning taristuprojektide rahastamine (nt tänavad, sillad, tunnel ja avalikud hooned). HRE Finance i.L., nagu juba nimigi viitab, on likvideerimisel (14).
(21)
Aastal 2010 asutati HRE rämpspank FMS-WM. See haldab HRE kontsernilt ülevõetud varasid ja tuletisinstrumente, mis ei olnud strateegilise tähtsusega või olid seotud lubamatu riski või kapitalikulutustega. FMS-WM on aja jooksul üle võtnud suure osa HRE varast. FMS-WMil puudub pangalitsents.
(22)
HRE kahjum oli 2008. eelarveaastal 5,5 miljardit eurot, 2009. eelarveaastal 2,2 miljardit eurot ja 2010. eelarveaastal 0,9 miljardit eurot.
(23)
3,02 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tulemusena (60 miljonit eurot 2009. aasta märtsis ja 2,96 miljardit eurot 2009. aasta juunis) omandas Saksamaa 90 % HREst. 2009. aasta sügisel tõrjuti välja (squeeze out) vähemusaktsionärid. Saksamaa omandas ülejäänud aktsiad hinnaga 1,30 eurot aktsia eest, mille tulemusena läks HRE täielikult üle Saksamaa Liitvabariigi omandisse ning seejärel alustati HRE ümberkorraldamist.
II.2. HRE raskused finantskriisi olukorras
(24)
2008. aasta septembri lõpus ilmnesid HRE-l likviidsusprobleemid, mis muutsid panga peaaegu maksejõuetuks. HRE ei olnud võimeline saama turgudelt lühiajalist kapitalilaenu, kuna finantsturgude kriisi tõttu olid mõned finantsturud kokku varisenud. Pärast seda, kui Lehman Brothers oli taotlenud võlausaldajate kaitset, soikus 2008. aasta septembri keskel peaaegu täielikult ennekõike pankadevaheline turg.
(25)
Alates 2007. aasta oktoobrist sajaprotsendiliselt HRE tütarettevõtjaks oleva äriühingu DEPFA Bank plc. ärimudel, mis rajanes ennekõike pankadevahelise turu rahastamisele ja muudele lühiajalistele tagamata rahastamisallikatele, osutus likviidsuskriisi ajal äärmiselt nõrgaks, mille tulemusel seisis pank silmitsi eksistentsiaalsete probleemidega.
(26)
HRE-l tuli katta ettevõtja DEPFA Bank plc lühiajalist likviidsusvajadust. Ent krediidiliinide mahud tähtajaga 30. september 2008 käisid HRE-le üle jõu. Pealegi võib HRE kontserni siseste tehingute ja toimingute (nt nõuded, tagatised ja vastavuskirjad) põhjal väita, et enamik HRE kontserni liikmetest oli samas olukorras. Seega ohustas likviidsusprobleem kogu HRE kontserni ellujäämist.
(27)
HRE raskused tulenesid muu hulgas ka varem ülevõetud varadest, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal. Pealegi loodi HRE kontsern paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, […] (15).
II.3. Riigiabi
(28)
Ühtekokku tegi või teeb Saksamaa HREsse umbes 9,95 miljardi euro ulatuses kapitalisüste (osa sellest saab FMS-WM) ja andis või annab 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. Lisaks kohaldati HRE suhtes varade toetusmeedet koos ligikaudu 20 miljardi euro suuruse abielemendiga.
II.3.1. Kapitalisüstid
II.3.1.1. 60 miljoni euro suurune kapitalisüst
(29)
Kuna Saksamaa soovis saavutada täielikku kontrolli HRE üle kõikide HRE aktsiate järkjärgulise omandamise teel, siis ostis SoFFin 30. märtsil 2009 20 miljonit uut HRE aktsiat nimiväärtusega 3 eurot aktsia kohta, mille tulemusel sai HRE 60 miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja SoFFin omandas 8,65 % HRE kapitalist. Komisjon kiitis kõnealuse kapitalisüsti ajutiselt heaks 13. novembril 2009.
II.3.1.2. 2,96 miljardi euro suurune kapitalisüst
(30)
2. juunil 2009 otsustasid HRE aktsionärid teha 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti, emiteerides uusi HRE aktsiaid, mille SoFFin pidi seejärel ära ostma. Selle tulemusena omandas SoFFin 90 % HRE aktsiatest. Kõnealused äsja emiteeritud aktsiad registreeriti äriregistris 8. juunil 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009.
II.3.1.3. 3 miljardi euro suurune kapitalisüst
(31)
26. oktoobril 2009 teatatud 3 miljardi euro suurune kapitalisüst jagati järgmiselt:
a)
2 miljardit eurot paigutati ettevõtjate HRE Holding ja PBB vabadesse reservidesse. Pärast vähemusaktsionäride väljatõrjumist (squeeze out) läks HRE täielikult Saksamaa Liitvabariigi ja SoFFini omandisse;
b)
1 miljard eurot paigutati PBBsse passiivse osalusena kasumist sõltuva kupongi intressimääraga 10 % aastas.
(32)
3 miljardi euro suurust kapitalisüsti käsitlevad lepingud allkirjastati 16. novembril 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009.
II.3.1.4. Kuni 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst
(33)
Kuni 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst HRE vabadesse reservidesse jagati kahte järgmisse ossa:
a)
1,4 miljardi euro suurune kapitalisüst (selle osa kiitis komisjon ajutiselt heaks 19. mail 2010 enne kapitalisüsti tegemist);
b)
kuni 450 miljoni euro suurune kapitalisüst (ka see osa sai 19. mail 2010 komisjoni ajutise heakskiidu, mis kehtib siiski ainult teatavatel tingimustel (16). Seda osa pole veel äriühingule antud, kuna tingimused on seni veel täitmata).
(34)
1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst on osa kogu kapitalivajadusest, mis on nimetatud HRE ümberkorralduskavas. 1,4 miljardit eurot sellest kapitalisüstist oli mõeldud seadusega ette nähtud omakapitalinõuete täitmiseks ja riskidevastase puhvri tagamiseks. Leping kõnealuse 1,4 miljardi euro suuruse kapitalisüsti kohta allkirjastati 20. mail 2010. Ülejäänud 450 miljonit eurot 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist peaks Saksamaa üle andma 2011. aasta kolmandas kvartalis.
II.3.1.5. 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst
(35)
10. septembril 2010 teavitas Saksamaa kuni 2,13 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemisest HREsse. 14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et kõnealune kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, vaid 2,08 miljardit eurot ning et 2,08 miljardi euro suurune summa antakse FMS-WMile. Saksamaa sõnul kavandatakse kõnealust 2,08 miljardi euro suurust kapitalisüsti teha 2011. aasta kolmandas kvartalis. Pärast Euroopa Komisjoni heakskiitu paigutas SoFFin 2,08 miljardi euro suuruse summa kapitalinõudena äriühingu HRE Holding kapitalireservi. HRE Holding andis selle kapitalinõude FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010.
II.3.2. Garantiid
II.3.2.1. Garantiid 35 miljardi euro ulatuses
(36)
13. novembril 2008 andis Saksamaa 35 miljardi euro ulatuses riigigarantiisid, et aidata HRE-l rahuldada oma refinantseerimisvajadusi. Komisjon kiitis kõnealused garantiid ajutiselt heaks 2. oktoobril 2008.
(37)
Kõnealuste garantiidega tagati Deutsche Bundesbank’i antud abi 20 miljardi euro suuruse likviidsuslaenu kujul ning Saksa finantseerimisasutuste konsortsiumi üle võetud kaetud võlakirjad 15 miljardi euro ulatuses.
(38)
HRE maksis riigile 35 miljardi euro suuruse garantii eest tasu, mis koosnes põhitasust ja tulemustasust. Põhitasu aastased intressimäärad olid 1 % nn esmavastutusega garantii summast ja 0,5 % nn teisese vastutusega garantii summast. Tulemustasu aastased intressimäärad olid 1,25 % esmase vastutusega garantii summast ja 0,25 % teisese vastutusega garantii summast.
II.3.2.2. Garantiid 52 miljardi euro ulatuses
(39)
Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta veebruarini andis SoFFin HRE-le garantiisid ühtekokku 52 miljardi euro ulatuses Saksamaa krediidiasutusi käsitleva heakskiidetud abikava alusel (17).
(40)
HRE maksis 0,5 % suuruse aastase intressimääraga garantiitasu võlakirjade tagamiseks kasutatud garantiiosa eest ja 0,1 % suurust kohustistasu kasutamata garantiiosa eest.
II.3.2.3. 8 miljardi euro suurune garantii
(41)
SoFFin asendas 8 miljardi euro suuruse garantiiga tagatud pangavõlakirjad, mille aegumistähtaeg oli 23. detsember 2009. Komisjon kiitis kõnealuse garantii ajutiselt heaks 21. detsembril 2009.
(42)
HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.2.4. 10 miljardi euro suurune garantii
(43)
10 miljardi euro suurune SoFFini garantii, mille komisjon kiitis ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks 21. detsembril 2009, oli vajalik HRE likviidsusvajaduse rahuldamiseks.
(44)
HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.2.5. 20 miljardi euro suurune garantii
(45)
HRE vajas 20 miljardi euro suurust täiendavat likviidsusgarantiid, et tulla toime ebasoodsa olukorraga kapitali- ja inressifutuuriturgudel kuni varade üleandmiseni rämpspangale FMS-WM. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010.
(46)
HRE maksis 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.2.6. Kuni 20 miljardi euro suurune garantii
(47)
Ebaselged asjaolud, mis tulenesid rämpspangale varade üleandmise tehnilise menetluse keerukusest, tekitasid vajaduse 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii järele. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010.
(48)
HRE maksis SoFFinile 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.
II.3.3. Varade üleandmine rämpspangale
(49)
10. septembril 2010 teatas Saksamaa ka umbes 210 miljardi euro suuruse nimiväärtusega varade ja 280 miljardi euro väärtuses tuletisinstrumentide üleandmisest rämpspangale FMS-WM. FMS-WM asutati 8. juuli 2010. aasta juhatuse otsusega Saksa Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz’i (finantsturu stabiliseerimise fondi seadus, edaspidi „FMStFG”) § 8a alusel. FMS-WM haldab ülevõetud HRE kontserni varasid ja tuletisinstrumente, mis on strateegiliselt ebaolulised või mis on seotud lubamatu riski ja põhjendamatute kapitalikulutustega. FMS-WM tegutseb HREst sõltumata ja tema kasuks on seatud SoFFini kahjumi hüvitamise kohustus. FMS-WMil puudub siiski pangalitsents. Seepärast sai paljusid HRE varasid üle anda vaid sünteetiliselt ning selleks, et saavutada sarnast regulatiivset kapitali vähendamise mõju PBB ja HRE kontserni puhul, töötati välja mitmesugused „üleandmise” skeemid, mida kasutati lähtuvalt konkreetsest olukorrast.
(50)
Komisjon kiitis kõnealuse varade üleandmise ajutiselt heaks 24. septembril 2010. Selle meetme abil anti riiklikult toetatud asutusele üle strateegiliselt ebaolulised ja langeva väärtusega varad, nagu riigivõlakirjad ja tagasimaksmata kinnisvaralaenud (või nagu selgub põhjendusest 49, ainult nende regulatiivne omakapitali vajadus) selleks, et need aja jooksul likvideerida. Üleantud strateegiliselt ebaoluliste varade hulka kuulusid ka need varad, mida ei saanud kasutada tagatud võlakirjade tagamiseks.
(51)
Varad anti üle 30. septembril 2010. Sel hetkel oli üleantava portfelli arvestuslik väärtus kulumi tõttu 173 miljardit eurot. Komisjon palus vastavalt oma teatisele langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (18) välisekspertidelt abi portfelli hindamisel, abielemendi kindlakstegemisel ning selle väljaselgitamisel, kas ja millises ulatuses ületas varade üleandmisväärtus portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tellis Saksamaa välisekspertidelt ka sõltumatu hinnangu.
(52)
Portfell hõlmas umbes 30 miljardi euro ulatuses geograafiliselt mitmekesiseid kommertskinnisvaralaene, millega rahastati eelkõige büroohooneid ja ostukeskusi ning mis olid suhteliselt lühiajalised (kolm aastat) ja madala krediidikvaliteediga.
(53)
Portfelli see osa, mis ei sisaldanud kommertskinnisvara, hõlmas avaliku sektori rahastamist või avaliku sektori asutustele ja kommunaalettevõtjatele antud laenusid ja võlakirju. Kõnealuse osa moodustasid peamiselt standardvõlakirjad (lihtsad tuletisinstrumendid), kuid see hõlmas ka nn struktureeritud laenuinstrumente (31 miljardit eurot) ja avaliku sektori võlakirju (30 miljardit eurot). Selle portfelliosa varade kvaliteet oli märkimisväärselt parem kui kommertskinnisvaralaenude oma. Väärtpaberite pika tähtaja tõttu ja turul noteeritud krediidiriski hinnavahe ostujärgse suurenemise tõttu vähenes oluliselt nende turuhind.
(54)
Komisjoni eksperdid jõudsid järeldusele, et erinevalt mõnest teisest riigiabijuhtumist olid keerulised kommertskinnisvaralaenud ja struktureeritud laenuinstrumendid (peamiselt üliõpilaslaenudega tagatud väärtpaberid, avaliku sektori varaga tagatud väärtpaberid ja vahetustehingu investeeringust saadud 5 miljardi euro suurune kogutulu) üldiselt tagatud. Nendes kategooriates prognoosisid nad vaid väikest kahjumit, kuigi nad hindasid selle suuremaks kui Saksa eksperdid, kuivõrd nad lähtusid Halcyon’i ja Pegasuse struktuuride sularahavõlakirjade (cash bonds) hindamisest, kogutulu vahetustehingu negatiivsest baasist ja kaudsetest rahastamiskuludest. Lihtsad võlakirjad seevastu anti üle nimiväärtusega peaaegu võrdse varade vahetamise väärtusega ja seega nende tegelikust majanduslikust väärtusest palju suurema väärtusega. Pealegi kaubeldi nendega turgudel, mida väärtuse langus polnud eriti mõjutanud, mistõttu pidi nende tegelik majanduslik väärtus siiski vastama umbkaudu nende turuväärtusele. Seega järeldasid komisjoni eksperdid, et kõnealuse portfelliosa tegelik majanduslik väärtus oli oluliselt väiksem kui väärtus, millega HRE andis selle üle FMS-WMile.
(55)
Komisjoni ekspertide järeldused tuletisinstrumentide portfelli kohta langesid suures osas kokku Saksa ekspertide järeldustega. Lisaks hindasid nad krediidiriski väärtuse suuremaks kui Saksa eksperdid ning arvestasid nii pistelise kontrolli mõningate tulemustega kui ka nn operatsiooniriskide üldise koormusega, kuna oli mõistlik lähtuda riskimaandamistehingute üldise tõhususe puudustest.
(56)
Järgnevas tabelis on esitatud ülevaade komisjon ekspertide järeldustest.
(miljardites eurodes)
Portfell
Nimiväärtus
Üleandmisväärtus
Δ Tegelik majanduslik väärtus - üleandmisväärtus
(Saksamaa andmed)
Δ Tegelik majanduslik väärtus - üleandmisväärtus
(komisjoni ekspertide andmed)
Erinevus
(komisjon/Saksamaa)
Võlakirjad
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Struktureeritud laenud
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Kommertskinnisvaralaenud
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Muud kui kommertskinnisvaralaenud
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Tuletisinstrumendid
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Kokku
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Ekspertide hinnangul on tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahena kindlaksmääratud abisumma, mis vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ei ole siseturuga kokkusobiv, seega umbes 16,2 miljardit eurot. Abi kogusummat, s.o üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahet, on keeruline kindlaks teha, kuna portfelli laenuosa kohta ei ole turuhinnad piisavalt kergesti kättesaadavad. Kui lähtuda äärmuslikust eeldusest, mille kohaselt on väärtpaberiportfelli turuväärtus null, siis ulatuks abi kogusumma 90 miljardi euroni. Kui käsitada väärtpabereid samasuguse tähtaja ja krediidikvaliteediga likviidsete väärtpaberitena, siis ulatuks abi kogusumma umbes 20 miljardi euroni.
II.4. Põhjaliku uurimise algatamise ja laiendamise põhjused
(58)
7. mail 2009 algatas komisjon HRE-le antud riigiabi põhjaliku uurimise, mis põhines peamiselt komisjoni kahtlustel HRE majanduslikus elujõulisuses eelkõige HRE refinantseerimisstrateegia ja refinantseerimisvajaduse tõttu. Algses ümberkorralduskavas, mis esitati komisjonile 1. aprillil 2009, viidati ainult välistele teguritele kui HRE rahaliste raskuste põhjustele ning kõnealuse kava kohaselt pidi bilansimahtu vähendatama vaid 25 %, mis tähendas suurte refinantseerimismahtude säilimist. HRE kavatses vähendada kontserni bilansimahtu varade võõrandamise teel turul ja mitte nende üleandmisega rämpspangale. Ümberkorralduskavas viidati muu hulgas väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisele kui ühele HRE põhitegevusele. Igatahes ei sisaldanud ümberkorralduskava mingit teavet ümberkorraldusprotsessi seisukohast oluliste aspektide kohta, nagu IT-süsteemide ümberkujundamine ja integreerimine. Komisjon kahtles tol ajal ka konkurentsimoonutuste piiramise ja kulude jagamise meetmete piisavuses.
(59)
Põhjalikku uurimist laiendati 13. novembril 2009 järgmistel põhjustel:
a)
käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendus 30), 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendused 31 ja 32), 8 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 41 ja 42), 10 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 43 ja 44), võimaliku rämpspanga refinantseerimiseks antud 2 miljardi euro suuruse garantii (19) ning kuni 4 miljardi euro ulatuses tehtud kapitalisüstide (mis on jaotatud järgmiselt: põhjendustes 33 ja 34 kirjeldatud 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst ja põhjenduses 35 kirjeldatud 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst) kujul ning
b)
komisjon kahtles ümberkorraldusmeetmete vastavuses komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (20) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).
(60)
24. septembril 2010 laiendati veel kord põhjalikku uurimist järgmistel põhjustel:
a)
käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 20 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 45 ja 46), 20 miljardi euro suuruse lisagarantii (vt põhjendused 47 ja 48) ning varade rämpspangale üleandmise (vt põhjendused 49-57) kujul ning
b)
komisjon kahtles varade toetusmeetmete vastavuses langenud väärtusega varade teatise nõuetele eelkõige läbipaistvuse, hindamise, kulude jagamise ja tasuvuse poolest ning leidis veel, et ei suudetud piisavalt tõendada, et ümberkorralduskavaga tagatakse majandusliku elujõulisuse taastamine, nõuetekohane kulude jagamine ja võimalike konkurentsimoonutuste asjakohane piiramine.
II.5. Ümberkorralduskava põhiaspektid
(61)
1. aprillil 2009 esitas Saksamaa komisjonile HRE ümberkorralduskava esimese versiooni ning pärast ümberkorralduskava mitmekordset muutmist esitas ta komisjonile 14. juunil 2011 selle lõpliku ajakohastatud versiooni. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kõiki käesoleva otsuse ülejäänud osas esitatud viiteid ümberkorralduskavale käsitada viidetena 14. juuni 2011. aasta lõplikule versioonile.
(62)
Vastavalt ümberkorralduskavale pidi HRE pärast vabanemist oma langenud väärtusega varadest, mille nimiväärtus oli 210 miljardit eurot, nende üleandmise teel rämpspangale FMS-WM korraldama oma tegevuse ümber nii, et tema põhipank PBB saaks tegutseda tänu tugevale rahastamiskorrale ja tõhustatud sisekontrollile. Tulevikus pidi HRE äritegevuse ulatus olema palju väiksem kui kriisi eel nii bilansimahu, uute tehingute mahu, töötajate arvu, filiaalide võrgustiku ning HRE piirkondliku rolli poolest.
(63)
Võrreldes kriisieelse ajaga peaks PBB strateegiline bilansimaht, mida on korrigeeritud vastavalt likvideeritavatele ja FMS-WMile sünteetiliselt üleantud varaobjektidele, moodustama 2011. aasta lõpus umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga. Nii langeks uute, kinnisvara rahastamise vallas tehtavate tehingute maht 30 %ni kriisieelsest tasemest (HRE uute, kommertskinnisvara rahastamise vallas tehtud tehingute maht ulatus 2007. aastal 32,1 miljardi euroni). Töötajate arvu vähendati umbes 30 % ning kogu kriisieelne HRE juhatus asendati. Enam kui kolmkümmend osalust, millest üks kolmandik asub väljaspool Euroopat, on võõrandatud, likvideeritud või likvideerimisel. 26 püsivat tegevuskohta 32st on suletud. Lisaks hakati IT-süsteemide uuendamiseks ellu viima kogu kontserni hõlmavat mitmeaastast projekti „New Evolution”, mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni.
(64)
PBB jätkab tegutsemist kahes ärivaldkonnas: kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. Mõlemad valdkonnad on seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena, nagu hüpoteekvõlakirjad (Hypothekenpfandbriefe) ja avaliku sektori võlakirjad (öffentliche Pfandbriefe). Kõik ülejäänud tegevusalad, eelkõige avaliku sektori rahastamine, taristuprojektide rahastamine, kapitaliturutehingute tegemine ja varahaldus, lõpetatakse.
(65)
HRE Holdingu kahe teise tütarettevõtja puhul näeb ümberkorralduskava ette järgmist: ettevõtjat DEPFA Bank plc. hakatakse likvideerima alates kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäevast ja see ei tee enam uusi äritehinguid. Sama kehtib ka tema tütarettevõtjate kohta. HRE Finance i.L. on samuti likvideerimisel ega tee uusi äritehinguid.
(66)
Saksamaa sõnul aitab laenutehingute kvaliteeti tõsta põhimõtteline otsus järgida konservatiivset äristrateegiat ning keskenduda Saksa võlakirjadele kui esmajärgulisele refinantseerimisallikale, kuna laenutehingute suhtes kehtib Saksa Pfandbriefgesetz (võlakirjaseadus), mis kehtestab erinõuded riskijuhtimisele, -järelevalvele ja -kontrollile ning näeb ette kaitsemeetmed, nagu laenu ja väärtuse suhte piiramine. Kõnealune rahastamisstrateegia vähendab märkimisväärselt varasemat HRE sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, mida on hiljem vaja ainult vahe-etapis (warehousing phase) enne kaetud võlakirjade emiteerimist.
III. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(67)
Komisjon sai kolmandatelt isikutelt märkusi, mis on kokku võetud järgmiselt:
a)
Verband deutscher Pfandbriefbanken’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):
-
Verband deutscher Pfandbriefbanken on veendunud, et ärimudel, mis rajaneb tagatud võlakirjade väljastamise võimelisele tegevusele, on paljutõotav ning tagab panga pikaajalise majandusliku elujõulisuse ja kasumlikkuse ilma riigigarantiideta;
b)
Heisse Kursawe Eversheds’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):
-
Heisse Kursawe Evershedsi arvates rikub riigiabi andmine teatavate aktsionäride õigusi; et kõikide HRE aktsiate kavandatud ülevõtmine SoFFini poolt vähemusaktsionäride väljatõrjumise teel (squeeze out) kujutab endast täiendavat riigiabi ning et vähemusaktsionäride väljatõrjumine pole siseturuga kokkusobiv ning rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet;
c)
Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):
-
oma lisamärkustes leiab Heisse Kursawe Eversheds, et vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 jj tähenduses; et selline abi rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet ning et HRE-le riigiabi andmise tohiks heaks kiita vaid siis, kui HRE tegevust jätkatakse jätkusuutliku ümberkorralduskava alusel;
d)
Bohdan Kalwarowskyj’ märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):
-
Bohdan Kalwarowskyj on arvamusel, et HRE hindamisdokumentide põhjal, mis esitati 5. oktoobril 2009 seoses vähemusaktsionäride väljatõrjumisega (squeeze out), on ilmne, et HRE on elujõuline ja kasumlik äriühing ning et SoFFin on koos HREga püüdnud äriühingu väärtust väiksemaks manipuleerida.
IV. SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
(68)
24. märtsil 2010 sai komisjon Saksamaa märkused kolmandate isikute märkuste kohta.
a)
Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:
-
Saksamaa sõnul kinnitavad Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkused, et HRE ärimudeli kavandamine põhineb usutavatel prognoosidel.
b)
Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:
-
Saksamaa arvates ei ole vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna vähemusaktsionäride väljatõrjumine ei ole riigiabi, siis ei ole käesoleva põhjaliku kontrolli seisukohast oluline küsimus, kas kapitali vaba liikumise põhimõtet on rikutud, mida ei ole Saksamaa arvates tehtud.
c)
Bohdan Kalwarowskyj märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:
-
Saksamaa nõustub Bohdan Kalwarowskyj arvamusega, et kavandatud ümberkorraldusmeetmed tagavad HRE pikaajalise elujõulisuse.
V. SAKSAMAA SEISUKOHT
(69)
Saksamaa nõustub sellega, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(70)
15. juunil 2011 esitas Saksamaa kohustuste loendi (täiendatud 1. juulil 2011), (21) millega tagatakse ümberkorralduskavas kirjeldatud ärimudeli tegelik elluviimine, nõuetekohane kulude jaotus ja konkurentsimoonutuste piiramine minimaalselt vajalikuga. Kohustuste loendi võib lühidalt kokku võtta järgmiselt:
a) ümberkorralduskava elluviimine ja kohustuste täitmine: Saksamaa tagab, et lõplik ümberkorralduskava viiakse ellu ja kohustused täidetakse täies ulatuses;
b) kohustuste kestus: põhimõtteliselt kestavad kohustused kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni, st 31. detsembrini 2015. Äriühinguga DEPFA Bank plc. ja tema tütarettevõtjatega seotud kohustused lõpevad põhimõtteliselt DEPFA Bank plc. taaserastamisega, juhul kui see peaks aset leidma varem. Sellisel juhul teavitab Saksamaa võõrandamisest eelnevalt komisjoni ega tee seda ilma viimase heakskiiduta, juhul kui see peaks toimuma enne 31. detsembrit 2013. PBBga seotud kohustused lõpevad PBB taaserastamisega, kuid mitte mingil juhul enne 31. detsembrit 2013;
c) tegevusvaldkonnad: Saksamaa tagab, et edaspidi teeb äritehinguid ainult PBB ja seda üksnes kahes valdkonnas, milleks on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, samal ajal kui kõik teised tegevusalad lõpetatakse (avaliku sektori rahastamine jääb küll PBB bilanssi, kuid seda siiski likvideeritava portfellina) ning et kõik HRE kontserni kuuluvad ettevõtjad lõpetavad oma tegevuse;
d) PBB taaserastamine: Saksamaa taaserastab PBB esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015;
e) PBB kasvu piiramine: Saksamaa tagab, et PBB kasv jääb teatavatesse piiridesse nii bilansimahu kui ka uute äritehingute mahu poolest;
f) rämpspank: Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta PBB enam varahaldusteenuseid ega refinantseerimisteenuseid rämpspangale FMS-WM ning et tegevuse korraldamise seisukohast on tagatud kõnealuste teenuste ülevõtmine kolmandate isikute poolt;
g) turud: Saksamaa tagab, et PBB teeb uusi äritehinguid ainult järgmistel geograafilistel turgudel:
i)kinnisvara rahastamise vallas:
-
põhiturud: (22) Saksamaa, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Hispaania;
-
muud turud: Rootsi, Poola, Tšehhi Vabariik, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Austria, Šveits, Taani, Soome, Norra, Slovakkia ja Ungari;
ii)avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas:
-
põhiturud: Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia;
-
muud turud: Šveits, Austria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Rootsi, Norra, Taani, Soome, Belgia, Madalmaad, Luksemburg ja Suurbritannia;
h) tasu rämpspanga kasutamise eest: Saksamaa tagab, et HRE maksab oma võimaluste piires piisavat hüvitist rämpspanga FMS-WM kasutamise eest. Saksamaa tagab eelkõige, et Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”) annab HRE-le korralduse selle kohta, kas 1,59 miljardi euro suurune summa tuleb tasuda FMS-WMile otse või tütarettevõtjate kaudu. Kõnealuse summa tasumises osalevad need HRE tütarettevõtjad, kes on oma varad rämpspangale üle andnud ja kelle esimese taseme omavahendite määr ületab 15 %. PBB säilitab kasumi passiivse osaluse tagasimaksmise eesmärgil;
i) intressimaksete ja kasumijaotuse piiramine: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad loobuvad õiguslikes piirides intresside maksmisest ja kasumi jaotamisest;
j) tagasimaksete piiramine: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad loobuvad omavahendite tagasimaksmisest;
k) äriühingute omandamise keeld: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad ei omanda ümberkorraldamise käigus uusi äriühinguid;
l) kohustused seoses HRE ja PBB infotehnoloogiaga: Saksamaa tagab, et panga IT-süsteemide täiustamise projekt viiakse ellu täies mahus;
m) kohustus seoses uute äritehingute kasumlikkusega (RAROC): Saksamaa tagab, et PBB ei anna enam laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (risk adjusted return on capital - RAROC) on madalam kui 10 % tehingu kohta;
n) usaldusisik: Saksamaa tagab, et ümberkorralduskava viiakse ellu ja kõik kohustuste loendis loetletud kohustused täidetakse nõuetekohaselt ning et seda kontrollib pidevalt piisavalt kvalifitseeritud usaldusisik.
VI. ABI HINDAMINE
VI.1. Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja võimalikud abisaajad
(71)
Kõnealust eri liiki abi andis kas Saksamaa otse või föderaalvalitsuse asutatud ja kontrollitav SoFFin ja mis on seega seotud riigi vahenditega. Nende abimeetmetega anti HRE-le valikuline eelis, mis võimaldas finantseerimisasutusel saada uut kapitali ja garantiisid ning kasutada toetusmeetmeid palju soodsamatel turutingimustel. HRE tegutseb rahvusvahelisel tasandil ning konkureerib muude Saksamaal ja teistes riikides tegutsevate pankadega. Neil põhjustel on kõnealuste meetmete puhul tegu riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on märgitud juba ka varasemates HREd käsitlevates komisjoni otsustes (23).
(72)
HRE kontsernis teeb uusi äritehinguid vaid PBB (ja tema tütarettevõtjad) ning tegutseb seega turul. Järelikult on PBB majandusüksus, kes jätkab HRE tegevust (vähemalt piiratud ulatuses, nagu on selgitatud põhjenduses 63). Kõik muud HRE kontserni liikmed (st DEPFA Bank plc. koos oma tütarettevõtjatega ja HRE Finance i.L.) on likvideerimisel; nende tegevus piirdub nõuetekohaseks likvideerimiseks vajalikuga ning nad ei tee uusi tehinguid.
(73)
Kõikide abimeetmete lõplik eesmärk ja mõju (olenemata sellest, kas seda anti ametlikult äriühingutele HRE, HRE Holding, PBB ja DEPFA Bank plc.) on võimaldada PBB tegevuse jätkamist turul. Järelikult tingib kõnealuse konkurentsimoonutuse PBB tegevuse jätkumine turul. Äriühing DEPFA Bank plc. on (samamoodi kui FMS-WM) käsitatav selliste varade puhta rämpspangana, mida mitmel põhjusel FMS-WMile (nn rämpspank) üle ei antud. See realiseerib oma varad aegumistähtaja saabumisel või võõrandab need turul, kuid pärast kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäeva ei tee see enam uusi tehinguid (24).
(74)
Kuna PBB jätkab HRE majanduslikku tegevust, siis on järelikult PBB abisaaja komisjoni otsustuspraktika tähenduses, (25) mistõttu keskendutakse alljärgnevas abi siseturuga kokkusobivuse hindamises PBB-le.
(75)
Seoses Heisse Kursawe Evershedsi väitega, et vähemusaktsionäride väljatõrjumise (squeeze out) puhul on tegemist riigiabiga, sedastab komisjon, et kui HREsse tehtud kapitalisüstid on riigiabi, siis vähemusaktsionäride väljatõrjumine (st aktsionäride aktsiate omandamine vastava tasu eest) ei sisalda iseenesest siiski mingit riigiabielementi, kuna pank ei saanud selle kaudu riigiabimeetmest tulenevat eelist. Vähemusaktsionäride väljatõrjumine hõlmas riigi tasu vähemusaktsionäridele ning sellega ei kaasnenud HRE-le mingeid majanduslikke tagajärgi. HRE seisukohast muutus vaid omandistruktuur. Seepärast ei pea käesolevas otsuses käsitlema küsimust, kas vähemusaktsionäride väljatõrjumine rikub asutamislepingust tulenevat kapitali vaba liikumise põhimõtet.
VI.2. Abi kokkusobivus siseturuga
VI.2.1. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamine
(76)
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b võib abi, mida antakse tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, pidada siseturuga kokkusobivaks. Kuna süsteemi seisukohast olulise panga kokkuvarisemine ohustab otseselt finantsturgusid ja kaudselt kogu liikmesriigi majandust, siis võttes arvesse finantsturgude kestvat ebakindlat olukorda, lähtub komisjon sellest tingimusest pangandussektoris antava riigiabi hindamisel vastavalt abi reguleerivatele õigusnormidele.
(77)
Võttes arvesse eelkõige HRE varasemat seisundit Saksa võlakirjaturul, tema varasemat bilansimahtu ja varasemat tuletisinstrumentide hulka, siis ei ole komisjonil mingit põhjust kahelda HRE liigitamises süsteemi seisukohast oluliseks pangaks Saksamaa poolt.
(78)
Komisjon märgib, et kuigi HRE kasutas toetusmeetmeid, mida komisjon pidas siseturuga kokkusobivaks päästmisabiks, tuleb seoses kõnealuste toetusmeetmetega käesoleval juhul siiski kindlaks teha, kas neid saab käsitada siseturuga kokkusobiva ümberkorraldamisabina. Seepärast peab komisjon käesoleval juhul vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ja ümberkorraldamisteatisele kontrollima nii kõnealuste meetmete kui ka kõigi ülejäänud ümberkorraldusmeetmete, s.o garantiid 52 miljardi euro ulatuses ja 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst, kokkusobivust siseturuga.
VI.2.2. Hindamine langenud väärtusega varade teatise alusel
(79)
Igasugune varade üleandmine rämpspangale peab vastama langenud väärtusega varade teatisele. Pealegi on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et riiklike toetusmeetmete eest makstav piisav hüvitis on üks tõhusamaid konkurentsimoonutuste piiramise vahendeid, kuna see vähendab riigiabi suurust. Juhul kui turul toimivat konkurentsi nõrgendatakse otseste laienemispiirangutega või juhul kui on tarvis piirata moraalset ohtu, võidakse turule orienteeritud toetusmeetmete, nagu konkreetsete kapitalinõuete abil piirata panga laienemist teatavates tegevusvaldkondades või geograafilistes piirkondades.
(80)
Seoses üleantavate varade abikõlblikkusega võimaldab langenud väärtusega varade teatise punkt 34 üksikute abikõlblike varaliikide pragmaatilist ja paindlikku valikut. Komisjon on seda paindlikku lähenemisviisi kohaldanud muude abijuhtumite puhul ning heaks kiitnud selliste varade üleandmise, mida ei ohustanud küll väärtuse langus, kuid mis olid strateegiliselt ebaolulised asjaomase panga ärimudeli põhjaliku muutmise seisukohast.
(81)
Langenud väärtusega varade teatise punkti 46 kohaselt tuleb selleks, et pangal oleks lihtsam keskenduda oma elujõulisuse taastamisele, ja võimalike huvide konfliktide vältimiseks tagada abi saava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline eraldamine üksteisest. Komisjon mõistab, et tulenevalt ennekõike tehnilistest põhjustest ei olnud rämpspanga asutamise ajal võimalik kohe PBBd ja FMS-WMi teineteisest eraldada. Seda olukorda tuleb siiski muuta võimalikult kiiresti. Seoses sellega võttis Saksamaa kohustuse tagada, et PBB püüab seotud teenuste poolest saavutada täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013.
(82)
Hüvitise hindamise ja kulude jaotuse kohta on langenud väärtusega varade teatise punktis 21 sätestatud, et asjakohane hüvitis tagab kulude nõuetekohase jaotuse. Komisjon kontrollib, kas vastavalt langenud väärtusega varade teatise IV lisale hõlmab igasugune varadele antava toetuse hinnakujundus sellist riigile makstavat hüvitist, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse riski, et tulevane kahjum ületab tegeliku majandusliku väärtuse kindlaksmääramisel prognoositud tulevase kahjumi. Vastavalt toetusmeetmeid käsitlevale komisjoni otsustuspraktikale (26) lähtutakse kapitalitoetuse eest makstava vajaliku tasu hindamisel varade üleandmisest tegeliku majandusliku väärtusega isegi juhul, kui tegelik majanduslik väärtus on madalam kui üleandmisväärtus.
(83)
Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 peab üleandmisväärtus vastama tegelikule majanduslikule väärtusele. Kui liikmesriik peab vajalikuks lähtuda eeskätt tehnilise maksejõuetuse vältimise eesmärgil üleandmisväärtusest, mis ületab tegeliku majandusliku väärtuse, siis on see lubatud vaid juhul, kui ta näeb ühtlasi ka ette ulatusliku ümberkorraldamise ja kehtestab tingimused, mis võimaldavad kõnealuse täiendava abi hilisemat tagastamist näiteks tagastusmehhanismi kaudu.
(84)
Selle põhjal järeldab komisjon, et hiljem tagastatav tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahe, mille suurus tehti kindlaks sõltumatute ekspertide abiga, ulatub 16,2 miljardi euroni ning et pank tuleb põhjalikult ümber korraldada ja selle suurust vähendada. Langenud väärtusega varade teatise punkti 21 kohaselt ei tule maksta täiendavat tasu, kuna pärast mainitud 16,2 miljardi euro suuruse kapitalisüsti mahaarvamist ei sisalda meede enam omakapitalitoetust (27).
(85)
Komisjon märgib, et Saksamaa ei ole kõnealuse summa tagasinõudmist sõnaselgelt ette näinud. Saksamaa on siiski kehtestanud tingimused, mis võimaldavad tagasinõudmist võimalikult suures ulatuses ja mis näevad ette järgmist:
a)
HRE kontserni 1,59 miljardi euro suurune tingimuslik makse rämpspangale;
b)
PBB ei kasuta jaotatud kasumit Saksamaa Liitvabariigi passiivse osaluse tagasimaksmiseks;
c)
pärast 1,59 miljardi euro täielikku tasumist, peab kontserni liige DEPFA Bank plc. (st emaettevõtja ja kõik tütarettevõtjad) maksma Saksamaale piisavat hüvitist riigiabi eest;
d)
kuigi HRE on riigistatud, kavatseb Saksamaa PBB taaserastada nii, et ta saab igast edaspidisest taaserastamisest tulu. Kuna pangast on saanud avalik-õiguslik omand ning kuna riik soovib seda taaserastada, siis tuleb veel märkida, et edaspidi püüab riik oma panust võimalikult suures ulatuses tagasi saada ja et endiste aktsionäride panus on olnud piisav.
Pealegi on kavandatud ümberkorralduskava väga põhjalik ja näeb ette „hea” põhipanga radikaalse vähendamise kuni umbes 15 %ni HRE suurusest 2008. aasta lõpus. Kui võtta arvesse kohustusi seoses kasvu ja tootevaliku piiramisega, äriühingu üldjuhtimise ja taaserastamisega avaliku pakkumise teel, siis võib kogu ümberkorralduskava pidada piisavalt ulatuslikuks langenud väärtusega varade teatise tähenduses.
(86)
Komisjon märgib ka, et tänu pühendunud pangatöötajate edastatud põhjalikele andmetele ei arva ta enam, et Saksamaa ja HRE ei pruugi soovida või olla võimelised tagama väärtuse langust käsitlevat täielikku läbipaistvust ja eelnevat avalikustamist. Pealegi lasi HRE osaliselt komisjon palvel üle kontrollida oma andmekogumid nende ühtluse ja kvaliteedi tagamise eesmärgil, mis hõlbustas nende lõplikku kontrollimist komisjoni ekspertide poolt. Saksamaa ja PBB lubasid oluliselt tõhustada riskijuhtimis- ja aruandlussüsteeme, et hajutada komisjoni kahtlused tulevase juhtimisinfosüsteemi võimalike puuduste suhtes.
VI.2.3. Vastavus ümberkorraldamisteatisele
(87)
Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida tuleb kohaldada finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi olukorras. Kõnealuse teatise kohaselt peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi ajal aitama taastada asjaomase panga pikaajalise elujõulisuse, nägema ette abi saava panga piisava omapanuse (kulude jaotus) ja hõlmama piisavaid konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid selleks, et ümberkorralduskava saaks pidada siseturuga kooskõlas olevaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (28).
(88)
Saadud riigiabi, kavandatud kapitalisüstid ja varade üleandmisest tulenev riigiabi moodustavad kokku üle 20 % HRE kriisieelsetest riskiga kaalutud varadest.
VI.2.3.1. PBB pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamine
(89)
Vastavalt ümberkorraldamisteatise 2. jaole esitas Saksamaa kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, milles esitati HRE majanduslike raskuste põhjused ja kirjeldati põhjalikult ärimudelit.
(90)
Ümberkorralduskava ja Saksamaa täiendavate märkuste põhjal võib järeldada, et HRE majanduslikud raskused olid tingitud peamiselt järgmistest asjaoludest:
a)
kuna HRE ja eeskätt selle tütarettevõtja DEPFA Bank plc. olid pangad, mis ei finantseerinud frantsiise ja rahastasid ennast ainult raha- ja kapitalituru vahendusel, siis sõltusid nad paljuski toimivast pankadevahelisest turust, mis varises vahepeal täiesti kokku Lehman Brothersi maksejõuetuse tõttu;
b)
varem ülevõetud varad, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal;
c)
HRE kontsern loodi paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, mis ei olnud integreeritud ulatuslikku ühtsesse riskijuhtimissüsteemi.
(91)
Nagu eespool mainitud, peavad nii ümberkorralduskava kui ka ettenähtud meetmed, mis on ennekõike seotud panga kapitalitaseme ja sisekontrollisüsteemiga, välistama selle, et ei korduks likviidsusprobleemid, mistõttu oleks pank muutunud peaaegu maksejõuetuks. Ümberkorralduskavas nähakse probleemide peamise lahendusena konkreetselt ette lähtumist stabiilsemast võlakirjade väljastamise võimelisest rahastamiskontseptsioonist, mis vähendab senist sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, IT-süsteemide tõhustamist ja integreerimist ning piirkondliku ulatuse, püsivate tegevuskohtade võrgustiku ja äritegevuse absoluutmahu vähendamist. Muudel tegevusaladel tegutsemise lõpetamine ja nende käsitamine likvideeritava portfellina PBB bilansis on kõnealuse kontseptsiooni loogiline edasiarendus.
(92)
Seega on mõlemad PBB allesjäänud tegevusalad seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena (hüpoteekvõlakirjad ja avalik-õiguslikud võlakirjad). Väide, et selline konservatiivsem äristrateegia parandab laenuandmise kvaliteeti, on usutav eelkõige lähtuvalt Saksa võlakirjaseaduse nõuetest seoses riskijuhtimise, -järelevalve ja -kontrolliga ning sellega ette nähtud laenusumma ja väärtuse suhtega (nt laenu ja väärtuse suhte piiramine).
(93)
Komisjon avaldas 24. septembri 2010. aasta laiendamisotsuse põhjenduses 92 (vt käesoleva otsuse põhjendus 15) kahtlust, et pank suudab oma tulevaste tegevusaladega, eelkõige väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisega, saavutada piisavat kasumimarginaali. Osa varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest, nimelt avaliku sektori investeeringute rahastamine, tuleb siiski alles jätta. Ent avaliku sektori investeeringute rahastamise alane tegevus keskendub siiski vaid selliste projektide rahastamisele, mis on seotud avaliku sektori investeeringutega, eristudes sellega avaliku sektori rahastamisest, st riigiasutuste sidumata rahastamiskohustustega, mida iseloomustab eriti väike kasumimarginaal. Kuna vastavalt kohandatud ärimudelile lõpetatakse väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamine, mis moodustas umbes 75 % varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest ning kuna see kanti likvideeritava portfellina PBB bilanssi, siis on asjaomased komisjoni kahtlused hajutatud. Ka Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta, hajutab kõnealust komisjoni kahtlust.
(94)
Komisjon väidab ka, et avaliku sektori investeeringute rahastamise säilitamine tähtsuselt teise tegevusalana hajutab turuosaliste ja reitinguagentuuride kahtlust seoses pankadega, millel puudub mitmekesine tegevus ja mis piirduvad vaid ühe tegevusalaga (monoline banks), mistõttu on nad ainsast tegevusalast liigagi sõltuvad. Tänu kahele tegevusalale, mis ei pruugi küll ilmtingimata olla ühesuguse majandustsükliga, peaks PBB olema siiski võimeline tagama stabiilsema ja prognoositavama tulu ning saavutama vajaliku nähtavuse institutsionaalsete investorite seas.
(95)
Ümberkorralduskavaga nähakse ette selgem organisatsiooniline ülesehitus, kuna enam ei tegeleta põhitegevuste hulka kuulunud tegevustega, nagu kapitaliturutehingud ja varahaldus, ning filiaalide võrgustikku on oluliselt vähendatud. Suur hulk filiaale on juba suletud ning vastavalt palju selgemale ja üksikasjalikumale ärimudelile avatakse neli neist hiljem taas (Berliin, Hamburg, Reini-Ruhri piirkond ja Stockholm).
(96)
Ümberkorralduskavaga tagatakse, et PBB ei laienda oma turuosa ebaproportsionaalselt suureks. Uute laenude andmisele on mõlema tegevusala puhul kehtestatud ülemmäär. PBB eesmärk on hõivata asjaomastel põhiturgudel 1 %-2 % suurune turuosa avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas ja 2 %-6 % suurune turuosa kinnisvara rahastamise vallas.
(97)
Komisjon märgib, et pank on hakanud likvideerima oma IT-süsteemi puudusi, kuna tema IT-süsteem oli alguses väga erisugune ja iseäranis puudulik oma riskijuhtimise funktsioonide ja rakenduste poolest. Seepärast käivitas HRE 2009. aastal projekti „New Evolution”, mis kestab mitu aastat ja seisneb kogu kontserni IT-süsteemide ümberkujundamises ning mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni. Projekti käigus antakse välja kuus järjestikust parandatud süsteemiversiooni. Projekt hõlmab muu hulgas ka tegevuse parandamist, nagu laenuhaldussüsteemide konsolideerimine, laenu-, turu- ja likviidsusriskide juhtimise IT-süsteemide parandamine; klienditeenindussüsteemi standardimine ning teabe ja andmete täpsuse, üksikasjalikkuse ja kvaliteedi parandamine. IT-süsteemide ümberkujundamise sisu ja kulgu käsitleva teabe põhjal võib järeldada, et esialgseid probleeme on asjatundlikult lahendama hakatud ja et need lahendatakse vajalikus ulatuses PBB ümberkorraldamise käigus. Komisjon leiab, et tulevane IT-süsteem on kohandatud vastavalt äriprotsessidele ning et see on funktsionaalne ja tõhus eeldus kiireks ja ettenägelikuks riskijuhtimiseks. Järelikult on IT-süsteemide ümberkujundamise kava täieulatuslik täitmine määrava tähtsusega.
(98)
PBB likviidsus, maksevõime ja kasumlikkus (29) on kõige olulisemad indikaatorid panga majandusliku elujõulisuse hindamisel nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi puhul (30).
(99)
Vastavalt ümberkorralduskavale ei vaja PBB enam riigigarantiisid oma refinantseeringute tagamiseks. Ent ometi jääb PBB finantseerimisasutuseks, mis ei finantseeri frantsiise ja refinantseerib end raha- ja kapitalituru vahendusel, järgides strateegiat, mille kohaselt tuleb oluliselt vähendada tagamata refinantseeringute mahtusid ja selle asemel emiteerida võlakirju, mis on käsitatavad stabiilsema rahaallikana.
(100)
Kuna HRE majandusraskuste peamiseks põhjuseks oli eelkõige tõsine likviidsusprobleem, mis kokkuvõttes tingis riigiabi vajaduse, siis näeb ümberkorralduskava ette piisava sularaha- ja likviidsusreservi, mille puhul tuleb arvestada Basel III nõuete võimalike tagajärgedega. Kõnealune reserv on suurim ümberkorraldamisperioodi alguses ja hakkab seejärel kahanema. Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral moodustab sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus umbes [12-17] % PBB bilansimahust ja hiljem 2015. aasta lõpus [7-17] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus üle [7-10] % PBB bilansimahust ja ulatub 2015. aasta lõpus umbes [7-10] %ni. Komisjon leiab, et nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on likviidsus piisav.
(101)
Kui esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 10,5 %, siis on PBB-l piisavalt omakapitali ja ta täidab kapitali miinimumnõude ümberkorraldamisperioodil. Vastavalt ümberkorralduskavas esitatud eeldustele moodustab esimese taseme omavahendite määr 2015. aasta lõpus tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,4 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 11,3 %. Esimese taseme omavahendite määra vähenemine tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral ei ole tingitud mitte kahjumist, vaid hoopis riskiga kaalutud varade prognoositud kasvust, mis on omakorda seotud kavandatud kasvuga (tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011-2015 positiivne; vaid halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011-2015 negatiivne).
(102)
PBB kasumlikkus paraneb eeldatavalt ümberkorraldamise ajal. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub maksustamisjärgne kasum tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2011. aastal [110-150] miljoni euroni ja 2015. aastal [280-320] miljoni euroni. 2011. aastal vastab see vaid [3-6] % suurusele (maksustamisjärgsele) omakapitali tootlusele ning ümberkorraldamisperioodi lõpus (2015. aastal) siiski [8-11] %-le (maksustamisjärgselt). Seega võib kavandatud omakapitali tootlust tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral pidada piisavaks panga puhul, mis oma tegevuses järgib ümberkorralduskava nii majandusliku elujõulisuse taastamise kui ka kavandatud PBB taaserastamise seisukohast. Saksamaa sõnul kompenseeritakse maksustamisjärgse kasumiga eelnevate aastate kahjum, mis kahjumi ülekandmise seisukohast tähendab seda, et PBB bilanss jääb kuni 201[…] aastani negatiivseks, kuid see ei ole nii 201[…] aastal tulenevalt passiivse osaluse tagasimaksmisest.
(103)
Tabel 1: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale ja kooskõlas IFRSiga (tavapäraste turutingimuste stsenaarium)
2011
2012
2013
2014
2015
Netointressitulu ja muu sarnane tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Vahendustasud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tegevustulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Laenukahjum
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Halduskulud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Muude tulude ja kulude saldo
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamiseelne tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kasumimaksud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamisjärgne tulu
miljon eurot
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
PBB kasumlikkuse kasvu kaks põhilist tegurit on esiteks äritehingutest tulenev PBB tulu kasv ja teiseks tegevuskulude vähenemine.
(105)
Suurema kasumi saavutamise eesmärgil näeb ümberkorralduskava ette laenude keskmise marginaali parandamist ennekõike uute ja kasumlike tehingute kaudu. Kinnisvara rahastamise tehingutega seoses prognoositakse olemasolevate portfellide alusel netomarginaalide paranemist [85-100] baaspunktilt [105-120] baaspunktile (2011. aastal), [105-110] baaspunktile (2012. aastal) ja lõpuks [95-100] baaspunktile. Avaliku sektori investeeringute rahastamisega seoses prognoositakse kogu ümberkorraldamisperioodiks [27-35] baaspunkti suurust netomarginaali, mis on oluliselt parem kui olemasoleva portfelli alusel arvutatud [6-12] baaspunkti suurune netomarginaal avaliku sektori rahastamise puhul (31). Kõnealuse näitaja paranemine on peamiselt tingitud sellest, et eriti väikese marginaaliga avaliku sektori rahastamise tehinguid enam ei tehta.
(106)
Piisavalt suurte marginaalide saavutamise tagamise eesmärgil on vajalik ja asjakohane Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) jääb alla 10 % tehingu kohta.
(107)
2011. ja 2012. aastal on PBB oluliseks sissetulekuallikaks tasud, mida viimane saab varahaldusteenuste osutamise eest FMS-WMile (HRE rämpspank). Selleks et pangal oleks lihtsam keskenduda oma majandusliku elujõulisuse taastamisele, ja võimaliku huvide konflikti vältimiseks, tuleb vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tagada abisaava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline üksteisest eraldamine. Komisjon mõistab, et rämpspanga asutamise ajal ei olnud kohe võimalik eraldada PBBd rämpspangast FMS-WM ennekõike tehnilistel põhjustel. Kuid seda tuleb teha niipea kui võimalik. Seoses sellega kohustub Saksamaa tagama, et PBB saavutab seotud teenuste poolest täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013. Sama kehtib ka FMS-WM refinantseerimise kohta. See kohustus aitab ka tagada, et keskpikas perspektiivis on PBB kasumlikkus saavutatav sisemiste mõjurite tulemusena ega tulene enam tasudest, mis on seotud langenud väärtusega varade üleandmisega.
(108)
Komisjon märgib, et PBB kavatseb märkimisväärselt vähendada oma tegevuskulusid. Ümberkorraldamise käigus paraneb märkimisväärselt kulude ja kasumi suhe ja seda lausa [64-79] %lt (2011. aastal) [32-42] %ni (2015. aastal) tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral.
(109)
PBB on rakendanud mõningaid otsustava tähtsusega ümberkorraldusmeetmeid, mis mõjutavad tema kulubaasi. Nimelt on ta sulgenud arvukalt püsivaid tegevuskohti ja vähendanud oma personali umbes 30 % (1 366 töötajat 2010. aasta lõpus, võrreldes 2 000 töötajaga 2007. aasta lõpus) (32). Kui kõnealused meetmed avaldavad tegevuskuludele keskpikas ja pikas perspektiivis positiivset mõju, siis lühiajalises perspektiivis suurenevad ümberkorraldamisega seotud erakorralistest kuludest ennekõike koondamistasud, ennetähtaegselt pensionile jäämise toetused ning advokaatide ja ekspertide tasud. Komisjoni arvates on seega põhjendatud eeldus, et tegevuskulud jäävad pärast ümberkorraldamist senisest oluliselt madalamale tasemele.
(110)
Pärast langenud väärtusega varade üleandmist FMS-WMile, mille tulemusel vähenes oluliselt bilansimaht, jääb PBB laenukahjum ümberkorraldamisperioodil tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral eeldatavasti stabiilseks.
(111)
Komisjonile näib, et ka PBB omakapitali kavandatud kasumlikkus on üldjoontes piisav lähtuvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumis esitatud eeldustest, kuna ohtu ei ole seatud ei panga majanduslik elujõulisus ega ka PBB taaserastamise väljavaated. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub PBB kahjum 2011. aastal halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral [100-125] miljoni euroni, kuid ümberkorraldamisperioodi lõpus 2015. aastal prognoositakse PBBle siiski [270-310] miljoni euro suurust kasumit. Omakapitali tootlikkus (maksustamisjärgselt) oleks 2011. aastal (- [2,8-3,8] %) ja 2012. aastal negatiivne, kuid sama stsenaariumi korral oleks see 2015. aastal umbes [9-12] %.
(112)
Tabel 2: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale, kooskõlas IFRSiga (halvenenud turutingimuste stsenaarium)
2011
2012
2013
2014
2015
Netointressitulu ja muu sarnane tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Vahendustasud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tegevustulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Laenukahjum
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Halduskulud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Muude tulude ja kulude saldo
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamiseelne tulu
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kasumimaksud
miljon eurot
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Maksustamisjärgne tulu
miljon eurot
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Võttes arvesse ärimudelis, tehnilises taristus ja organisatsioonilises ülesehituses tehtud parandusi ning nende mõju prognoositavale PBB likviidsusele, maksevõimele ja kasumlikkusele, leiab komisjon, et ümberkorralduskava vastab ümberkorraldamisteatise tingimustele seoses pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamisega.
VI.2.3.2. Omapanus (kulude jagamine)
(114)
Vastavalt ümberkorraldamisteatisele peaks abisaaja kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Teatise 3. jaos on sätestatud järgmised sellekohased põhimõtted:
a)
ümberkorraldusabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks;
b)
selleks et piirata abi ulatust vajaliku miinimumiga, peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid. See võib hõlmata näiteks varade müüki;
c)
ümberkorralduskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panka investeerinud osalejad, ning et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist ja et riigi sekkumise eest makstakse sobiva suurusega tasu. Kulude jagamise nõudel on kaks eesmärki: piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja vältida moraalset ohtu (33).
(115)
Komisjoni kahtlust, et abi ulatus ei pruugi olla piiratud pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamiseks minimaalselt vajalikuga, on võimalik hajutada. Saksamaa investeerib HREsse ligikaudu 10 miljardit eurot. Osa sellest kapitalisüstist, s.o 2,08 miljardit eurot, kasutatakse rämpspanga FMS-WM rekapitaliseerimiseks ning ülejäänud 1,59 miljardit eurot antakse ümberkorraldamise käigus üle FMS-WMile. Umbes 63 % 10 miljardi euro suurusest summast jääb HRE kontserni.
(116)
PBB on ainus HRE kontserni äriüksus, kes hakkab edaspidi tegema uusi äritehinguid ning osaleb seega aktiivselt konkurentsis. Tema esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 %, mis väheneb ümberkorraldamisperioodil veidi, jõudes 2015. aasta lõpuks 12,4 %ni. Ümberkorralduskava ei tekita kahtlust, et pank täidab kapitali miinimumnõude ka ümberkorraldamisperioodil. Prognoositud esimese taseme omavahendite määr on kõrge, ent vastab täielikult konkurentide kapitalinäitajatele. Finantskriisi tõttu eeldatakse praegu pankadelt üldiselt suuremaid kapitali suhtarve kui kriisieelsel ajal. Peale selle tuleb meeles pidada, et kriisi ajal vajab PBB oma raskuste tõttu tugevat kapitalibaasi, et veenda turuosalisi selles, et ta on usaldusväärne äripartner. Seega leiab komisjon, et antud kapitali suurus ja sellest tulenevad kapitali suhtarvud on piisavad ja piiratud minimaalselt vajalikuga.
(117)
Peale selle anti HRE-le garantiisid ühtekokku 145 miljardi euro ulatuses, millest pank kasutas 124 miljardit eurot. Need garantiid olid vajalikud selleks, et võimaldada pangal jätkata oma tegevust olukorras, kus teda ohustas maksejõuetus, vähemalt seni kuni HRE-l oli võimalik anda oma langenud väärtusega varad üle FMS-WMile. Kõik HRE kontserni kasutatud garantiid, mis ulatusid ühtekokku 124 miljardi euroni, anti FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010. Seega ei tugine PBB tegevus enam riigigarantiidele. See üleandmine aitas tagada, et garantiide kujul antud abi piirati ajaliselt vajaliku miinimumiga.
(118)
Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, et abi saavad pangad peavad ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama ennekõike omavahendeid, mida üldiselt tehakse varade müümise teel. HRE eraldas suure osa oma varadest, andes nii varadest nimiväärtusega umbes 210 miljardit eurot kui ka tuletisinstrumentidest väärtusega umbes 280 miljardit eurot üle rämpspangale FMS-WM, mille tulemusena vähenes bilansimaht poole võrra. Ometi ei teeninud ta selle tehinguga raamatupidamislikku kasumit, mida oleks saanud kasutada ümberkorralduskulude rahastamiseks. Varade üleandmine on samuti pigem käsitatav riigiabina, kuna hind, mida HRE-le nende varade eest maksti, oli umbes 16,2 miljardit eurot kõrgem kui asjaomaste varade tegelik majanduslik väärtus. Olenemata sellest on kontsern juba võõrandanud ja võõrandab oma osalust äriühingutes (nt äriühingutes Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Šveits), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) ja Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE on maksnud SoFFinile kõikide Saksamaa antud garantiide eest intresse, mille määr ulatub 0,5 %st kuni 0,8 %ni aastas. Seega maksis ta kõnealuse riigiabiosa eest piisavat tasu komisjoni teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (edaspidi „pangandusteatis”) (34) tähenduses. Pank seevastu ei ole senini maksnud tasu ei kapitalisüsti eest ega ka toetusmeetmest tuleneva omakapitalitoetuse eest ega ole suuteline tagama riigiabiga tarvis asjakohast sissenõudmismehhanismi, mille puhul oleks varade üleandmisväärtus kõrgem nende tegelikust majanduslikust väärtusest.
(120)
HRE üldise majandusliku olukorra põhjal võib järeldada, et pangal ei olnud lihtsalt võimalik anda märkimisväärset täiendavat omapanust ümberkorraldamiskuludesse (35). Järelikult tuleb ebapiisavat omapanust kompenseerida ümberkorralduskavas sätestatavate eriti pikaajaliste struktuurimeetmetega, et tagada panga päästmisega seotud kulude asjakohane jagamine panga ja aktsionäride vahel. Komisjon leiab, et võttes arvesse käesolevale juhtumile ainuomaseid asjaolusid, kompenseerib piisavalt panga ebapiisavat omapanust ümberkorralduskavaga ettenähtud kontserni suuruse, turuosade, äritegevuse ulatuse ja bilansimahu vähenemine.
(121)
Samuti tuleb meeles pidada, et pank riigistati ning endistele aktsionäridele maksti hüvitist kontserniväärtuse alusel riigiabi arvestamata (36). Riigiabi reguleerivate õigusnormide kohaselt on see positiivne ning tähendab seda, et endised aktsionärid on oma aktsiad kaotanud, mistõttu tuleb lähtuda sellest, HRE ümberkorraldamiskulude jaotamine oli piisav.
(122)
Seoses HRE võlgnevusega omanike ees kohustus Saksamaa mitte tegema kolmandatele isikutele väljamakseid kasumist sõltuvatest rahastamisvahenditest ja ühtlasi tagama, et teise taseme omavahendite omanikele ei maksta üldse hüvitist investeeringu eest või kui makstakse, siis vaid vähesel määral, osaledes sel moel kulude jagamises samamoodi kui esimese taseme omavahendite omanikud.
(123)
Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et HRE aktsionärid on kandnud piisavalt ümberkorraldamiskulusid ja seega on asjakohaselt arvesse võetud ka moraalse riski ohtu.
VI.2.3.3. Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed
(124)
Vastavalt ümberkorraldamisteatisele tuleb komisjonil konkurentsimoonutuste piiramise meetmete hindamisel võtta arvesse abisumma suurust, kulude jagamise taset ja finantseerimisasutuse tulevast turuseisundit pärast ümberkorraldamist. Selle hinnangu alusel võetakse asjakohased meetmed.
(125)
HRE tekitatud konkurentsimoonutused on märkimisväärsed. Saksamaa paigutas HREsse kapitali ühtekokku kuni umbes 9,95 miljardit eurot (FMS-WM sai osa sellest) ja andis 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. HRE rakendas ka varade toetusmeedet, millest abielement moodustas umbes 20 miljardit eurot. Kuna riigiabi on olnud märkimisväärne, siis tuleb HRE põhjalikult ümber korraldada.
(126)
PBB on HRE õigusjärglane, mis on hästi rahastatud ja HRE varasemate riskantsete laenutehingutega seotud koormast vabastatud. PBB tegevuse jätkamine ja jagunemise lihtsustamine eeldas ulatuslikku abi. PBB on siiski palju väiksem pank ja peale selle on Saksamaa võtnud piisavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks.
(127)
Esiteks eristub PBB majandusüksusena selgelt varasemast HREst. PBB riigistati, mistõttu toimuvad PBBs praegu põhjalikud ümberkorraldused, mille tulemusena on PBB oluliselt väiksem pank kui endine HRE. Pärast hulga varade üleandmist FMS-WMile moodustab PBB strateegiline bilansimaht, mis ei hõlma PBB bilansis sisalduvaid likvideeritavaid portfelle ega sünteetiliselt FMS-WMile üleantud varasid, umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga.
(128)
Teiseks on Saksamaa võtnud komisjoni ees mitu kohustust seoses PBB turuseisundi piiramisega (mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud V jaos). PBB jätkab tegutsemist ainult kahes valdkonnas, nimelt kinnisvara rahastamises ja avaliku sektori investeeringute rahastamises. Ümberkorraldamisperioodil jääb mõlema tegevusala kasv piiratuks, kuna nii uute äritehingute, bilansimahu ja portfelli ulatuse kohta on kehtestatud ülemmäärad, mistõttu on PBB-l vaid väike võimalus hõivata uusi turgusid ja moonutada seeläbi konkurentsi. See kasvupiirang kehtib vähemalt 31. detsembrini 2013 ning tõenäoliselt kauem, kui PBBd ei ole selleks ajaks veel erastatud. Kõik muud HRE kontserni liikmed peavad oma tegevuse lõpetama ja likvideerima oma portfellid, see kehtib ennekõike selliste tegevusalade kohta, nagu taristuprojektide rahastamine, kapitaliturud ja varahaldus ning avaliku sektori rahastamine.
(129)
Kolmandaks kohustus Saksamaa selleks et hajutada komisjoni kahtlusi seoses sellega, et PBB võib kahjustada konkurentsi ja konkurente oma agressiivse hinnakujundusega, tagama, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta. Komisjoni arvates on tegemist tõhusa lisameetmega, millega saab piirata ülemääraseid konkurentsimoonutusi.
(130)
Neljandaks piiratakse PBB tegevust ettekirjutustega, mis hõlmavad omandamiskeeldu ja keeldu viidata oma reklaamides riigiabile.
(131)
Lisaks kohustus Saksamaa tagama, et PBB taaserastatakse esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015. PBB võõrandamine võimaldab Saksamaa Liitvabariigil (osaliselt) tagasi saada HREsse investeeritud kapitali. Lisaks märgib komisjon, et võimalikult kiire taaserastamine tagab kolmandate isikute võimaluse omandada PBB.
VII. KONTROLL
(132)
Saksamaa on võtnud kohustuse tagada, et nii HRE ümberkorralduskava kui ka kohustuste loendis sisalduvate kohustuste täitmist jälgib selle eest vastutav usaldusisik. Viimane esitab komisjonile kvartaliaruandeid.
VIII. KOKKUVÕTE
(133)
Komisjon järeldab, et eespool analüüsitud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(134)
Komisjon leiab ka, et ümberkorraldusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv juhul, kui viiakse ellu 14. juunil 2011 esitatud lõplik ümberkorralduskava ja täidetakse käesolevale otsusele lisatud kohustuste loendis loetletud kohustused,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabi, mida Saksamaa andis ja mida ta kavatseb anda kontsernile Hypo Real Estate ja mille moodustavad
-
60 miljoni euro suurune kapitalisüst (teatatud 17. aprillil 2009);
-
2,96 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 3. juunil 2009);
-
3 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 26. oktoobril 2009);
-
1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 30. aprillil 2010), millest 450 miljonit eurot antakse ainult teatavate tingimuste täitmise korral;
-
2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 10. septembril 2010);
-
garantiid 35 miljardi euro ulatuses (teatatud 30. septembril 2008);
-
garantiid 52 miljardi euro ulatuses (teatatud 17. aprillil 2009);
-
8 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009);
-
10 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009);
-
20 miljardi euro suurune likviidsusgarantii (teatatud 2. septembril 2010);
-
20 miljardi euro suurune arveldusgarantii (teatatud 10. septembril 2010) ja
-
varade üleandmine rämpspangale FMS Wertmanagement AöR (teatatud 10. septembril 2010)
on siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, võttes arvesse käesoleva otsuse lisas esitatud kohustuste loendit.
Artikkel 2
Saksamaa esitab alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast komisjonile üksikasjalikud kvartaliaruanded käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta, mida rakendatakse vastavalt kohustuste loendis esitatud ajakavale.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 18. juuli 2011