РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 492/2010,
3. juuni 2010,
millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. KEHTIVAD MEETMED
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Indoneesiast (edaspidi koos „asjaomased riigid”) pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes.
2. KÄESOLEV UURIMINE
2.1. LÄBIVAATAMISTAOTLUS
(2)
11. detsembril 2008 esitas äriühing Productos Aditivos S.A., ainus naatriumtsüklamaadi tootja liidus, taotluse aegumise läbivaatamise algatamiseks.
(3)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
2.2. ALGATAMINE
(4)
Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, avaldades 10. märtsil 2009Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teadaande (3) (edaspidi „algatamisteade”).
2.3. UURIMISPERIOOD
(5)
Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3. UURIMISEGA SEOTUD ISIKUD
(6)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitanud liidu tootjat, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, teadaolevaid Hiina ja Indoneesia eksportivaid tootjaid ja asjaomaste riikide ametiasutusi aegumise läbivaatamise algatamisest.
(7)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, kuid keegi ei esitanud komisjonile sellekohast taotlust.
(8)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele Hiina ja Indoneesia eksportivatele tootjatele. Kaks Hiina äriühingut, kes mõlemad kuulusid Hongkongis asuva peakorteriga Rainbow Rich Industrial Ltd. kontserni, ja kaks Indoneesia äriühingut andsid märku oma valmisolekust koostööd teha ning vastasid dumpingut käsitlevale küsimustikule.
(9)
Endast andsid teada veel kaks Hiina tootjat: Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et need äriühingud ei müünud liidu turul oma toodangut dumpinguhinnaga. Seepärast käesolevas aegumise läbivaatamises neid äriühinguid ((Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan)) ei käsitleta.
4. SAADUD TEABE KONTROLLIMINE
(10)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
4.1.
HIINA EKSPORTIVAD TOOTJAD:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen;
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
ja seotud äriühing Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).
4.2.
INDONEESIA EKSPORTIVAD TOOTJAD:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung;
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
LIIDU TOOTMISHARU TOOTJA:
-
Productos Aditivos S.A., Hispaania.
4.4.
SÕLTUMATU IMPORTIJA/KAUPLEJA:
-
Beneo Palatinit GmbH, Saksamaa.
4.5.
KASUTAJA:
-
Schweppes International Ltd., Madalmaad.
5. TEAVITAMINE
(11)
Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli kavas esitada soovitus kehtestada Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud.
(12)
Huvitatud isikutele anti algmääruse sätete kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused.
(13)
Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti lõplikes järeldustes vastavad muudatused.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. VAATLUSALUNE TOODE
(14)
Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode sama kui esialgses uurimises, st Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi ex 2929 90 00 alla.
(15)
Nagu esialgses uurimises kindlaks tehtud ja käesoleva uurimisega kinnitatud, on naatriumtsüklamaat tooraine, mida kasutatakse toidulisandina, mida Euroopa Liidus ja paljudes muudes riikides kasutatakse väikese kalorisisaldusega ja dieettoitude ja -jookide magusainena. Toiduainetööstus ning väikese kalorisisaldusega ja dieet-lauamagusainete tootjad kasutavad seda laialdaselt lisandina. Väikestes kogustes kasutatakse seda ka ravimitööstuses.
2. SAMASUGUNE TOODE
(16)
Samamoodi kui esialgses uurimises näidati ka nüüd, et liidu turul müüdaval Hiinast ja Indoneesiast pärit vaatlusalusel tootel, taotluse esitaja valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning Indoneesias valmistatud ja siseturul müüdaval tootel (Indoneesiat kasutati samuti võrdlusriigina Hiina jaoks normaalväärtuse kehtestamisel) on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve.
(17)
Seega peetakse kõiki kõnealuseid tooteid samasuguseks tooteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
(18)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Tuletatakse meelde, et kõnealuse artikli kohases uurimises turumajanduslikku kohtlemist uuesti ei käsitleta.
(19)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud, sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Selleks et dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust hinnata, koostati tavapraktika kohaselt valim tehingutest, uurides sellise nelja kuu andmeid, mis olid kvartalite viimased kuud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tulemuste kontrollimiseks analüüsiti ka mõningaid teisi tehinguid. Ükski ettevõte ei esitanud vastuäiteid sellise lähenemise kohta.
(20)
Eurostati andmed näitavad, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi liitu 3 000-5 000 tonni vaatlusalust toodet. Sellest ligi 90 % oli pärit Hiinast ja ülejäänu Indoneesiast. Teistest riikidest importi peaaegu üldse ei registreeritud.
2. DUMPINGUHINNAGA IMPORT UURIMISPERIOODIL
2.1. HIINA RAHVAVABARIIK
2.1.1. Võrdlusriik
(21)
Esialgses uurimises määrati normaalväärtus Hiina puhul kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal, välja arvatud nende äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist.
(22)
Eelmises uurimises kasutati Indoneesiat sobiva turumajandusriigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Hiina puhul.
(23)
Sellise valiku kohta tegi komisjon ettepaneku algatamisteates ning ükski huvitatud isik ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul selle valiku kohta vastuväiteid.
(24)
Leiti, et Hiina hindade asemel on mõistlik kasutada Indoneesia hindu, kuna Indoneesial on konkurentsivõimeline siseturg kasvava Hiina impordiga ja vähemalt kuue omamaise tootjaga. Lisaks sellele tundub, et vaatlusalust toodet valmistataksegi ainult liidus, Hiinas ja Indoneesias. Käesolevas uurimises ei ole esitatud tõendeid, mis tõendaksid vastupidist.
(25)
Seepärast valiti käesolevas uurimises turumajanduslikuks võrdlusriigiks Indoneesia.
2.1.2. Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad
2.1.2.1. Sissejuhatavad märkused
(26)
Käesolevas läbivaatamises tegid koostööd Hongkongis asuva peakorteriga Rainbow Rich Industrial Ltd. kontserni kuuluvad kaks tootjat, nagu esitatud põhjenduses 8. Nende eksport moodustab rohkem kui poole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud ekspordist. Võtmata arvesse nende äriühingute toodangut ja müügimahtu, keda käesolevas menetluses ei käsitleta, moodustas koostööd teinud tootjate toodang kolm neljandikku Hiina kogutoodangust ja nende tootmisvõimsus ligi poole Hiina tootmisvõimsusest. Seega moodustas nende eksport liitu suunatud ekspordist rohkem kui 80 %. Võttes arvesse sellist koostöö taset, kasutati koostööd teinud eksportijatelt saadud üksikasjalikku teavet Hiinast tuleneva kahjuliku dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel.
(27)
Üks koostööd teinud äriühing, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu märkimisväärses koguses, samas kui selle tütarettevõte, Jintian Enterprises (Nanjing), oli loobunud liitu eksportimisest pärast meetmete kehtestamist. Äriühingusse Jintian Enterprises (Nanjing), kes ei eksportinud, tehtud kontrollkäik võimaldas aga saada üksikasjalikumat teavet Hiina siseturu kohta, kus äriühingu käes on märkimisväärne turuosa ja tootmisvõimsus.
(28)
Uurimise käigus väitis üks Hiina äriühing, et suuremate omamaiste tootjate vahel peetakse korrapäraseid kohtumisi, et kokku leppida võrdlushinnas Hiina siseturul. Võttes arvesse nende tootjate domineerivat positsiooni, tundub, et selliste kokkulepete abil hoitakse hindu Hiina siseturul edukalt suhteliselt kõrgel tasemel.
2.1.2.2. Normaalväärtus
(29)
Normaalväärtus äriühingu Golden Time Enterprises (Shenzhen) puhul arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase tooteliigi müügi eest siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava kaalutud keskmise hinnana.
2.1.2.3. Ekspordihind
(30)
Äriühingu Golden Time Enterprises (Shenzhen) ekspordihind on ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind, mida on nõuetekohaselt kohandatud.
2.1.2.4. Hinnavõrdlus
(31)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandusi tehti seoses mereveo ja kodumaise veo, kindlustus-, laenu-, käitlemis- ja pakendamiskuludega.
2.1.2.5. Dumpingumarginaal
(32)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt kõrgemal tasemel kui esialgse uurimise ajal. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast liidu tollipiiril, oli äriühingu Golden Time Enterprises puhul üle 30 %.
2.1.3. Muud Hiina eksportivad tootjad
2.1.3.1. Sissejuhatavad märkused
(33)
Ülejäänud Hiinast pärit import moodustas vähem kui 5 % liidu tarbimisest.
(34)
Komisjon tegi oma järeldused ülejäänud Hiina eksportivate tootjate kohta uurimises kogutud andmete ja Eurostati ametliku statistika põhjal.
2.1.3.2. Normaalväärtus
(35)
Noormaalväärtus määrati koostööst hoidunud Hiina eksportijate puhul kindlaks Indoneesia koostööd teinud tootjate sõltumatutele klientidele suunatud kaalutud keskmise siseturu müügihinna põhjal.
2.1.3.3. Ekspordihind
(36)
Ekspordihind määrati koostööst hoidunud Hiina eksportijate puhul kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Muude usaldusväärsemate andmete puudumisel võeti aluseks CIF-impordihind liidu piiril, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi Eurostati impordistatistikast.
2.1.3.4. Hinnavõrdlus
(37)
Ülejäänud Hiina eksportijate puhul kindlakstehtud kaalutud keskmist ekspordihinda võrreldi kontrollitud Indoneesia tootjate kaalutud keskmise normaalväärtusega tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil.
(38)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti mereveo- ja kodumaise veo, kindlustus-, käitlemis- ja pakendamiskulusid. Usaldusväärsema teabe puudumisel võeti kohanduste aluseks Hiina koostööd teinud eksportijate kontrollitud kulud.
2.1.3.5. Dumpingumarginaal
(39)
Dumpingumarginaal arvutati summana, mille võrra põhjenduse 35 kohaselt arvutatud normaalväärtus ületas põhjenduses 36 kindlaksmääratud ekspordihinda. Sel viisil saadud tulemused viitavad selgelt dumpingu jätkumisele meetmete kehtivuse ajal, kusjuures dumpingumarginaal on üle 5 %.
2.1.4. Järeldused Hiina dumpingu kohta
(40)
Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et Hiina dumping on meetmete kohaldamise ajal jätkunud.
2.2. INDONEESIA
2.2.1. Sissejuhatavad märkused
(41)
Vastavalt põhjendusele 8 tegid käesolevas läbivaatamises koostööd kaks tootjat: PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Nende eksport moodustas 40-60 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud ekspordist (4).
(42)
Komisjoni kogutud andmetest nähtus, et lisaks neile on Indoneesias veel vähemalt neli vaatlusaluse toote tootjat. Nende andmete kohaselt moodustas koostööd teinud tootjate toodang ligi ühe kolmandiku Indoneesia kogutoodangust ja nende tootmisvõimsus kolmandiku Indoneesia tootmisvõimsusest. Seega on Indoneesia koostöö tase olnud käesolevas läbivaatamises madal.
(43)
Eespool esitatut arvesse võttes ja vastavalt algmääruse artiklile 18 põhineb koostööst hoidunud Indoneesia eksportivate tootjate puhul teave kodumaiste hindade, teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindade, tootmise ja toomisvõimsuse kohta Indoneesias kättesaadavatel faktidel, sealhulgas kaebusel ja avalikult kättesaadaval teabel. Asjaomaseid Indoneesia ametiasutusi teavitati artikli 18 kohaldamisest ja selle kohaldamise põhjustest. Indoneesia ametiasutused ei esitanud sellega seoses ühtegi märkust.
(44)
Kahest koostööd teinud äriühingust vaid üks - PT Golden Sari - eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Kuigi äriühingu PT Tunggak Waru Semi puhul ei olnud võimalik dumpingumarginaali kindlaks määrata, sest ta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu ei eksportinud, kasutati äriühingult saadud andmeid siiski teabe saamiseks muu hulgas tootmise, tootmisvõimsuse ja kolmandatele turgudele suunatud ekspordi kohta, mis andis üksikasjalikuma ülevaate Indoneesia siseturust ja eksporditurgudest.
2.2.2. Koostööd tegevad Indoneesia eksportivad tootjad
2.2.2.1. Normaalväärtus
(45)
Äriühingu PT Golden Sari puhul arvutati normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul asjaomase tooteliigi müügi eest siseturul sõltumatute klientide poolt makstud või makstava kaalutud keskmise hinnana.
2.2.2.2. Ekspordihind
(46)
PT Golden Sari puhul määrati ekspordihind kindlaks liidus asuvate sõltumatute klientide poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
2.2.2.3. Hinnavõrdlus
(47)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil.
(48)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti rahvusvahelise ja kodumaise veo, kindlustus-, pakendamis- ja laenukulusid.
2.2.2.4. Dumpingumarginaal
(49)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas, et äriühingu PT Golden Sari puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei toimunud.
2.2.3. Muud Indoneesia eksportivad tootjad
2.2.3.1. Sissejuhatavad märkused
(50)
Nagu selgitatud põhjenduses 43, määrati Indoneesia vähese koostöö tõttu koostööst hoidunud eksportijate puhul dumpingumarginaal kindlaks algmääruse artikli 18 kohaselt, st kättesaadavate faktide põhjal.
2.2.3.2. Normaalväärtus
(51)
Normaalväärtus arvutati kahe koostööd teinud tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse põhjal.
2.2.3.3. Ekspordihind
(52)
Muude usaldusväärsemate andmete puudumisel võeti koostööst hoidunud Indoneesia eksportijate puhul ekspordihinna arvutamisel aluseks keskmine CIF-impordihind liidu piiril, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi Eurostati impordistatistikast.
2.2.3.4. Hinnavõrdlus
(53)
Liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmist hinda Indoneesia puhul võrreldi tehasehindade tasandil koostööd teinud Indoneesia tootjate kaalutud keskmise normaalväärtusega.
(54)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti rahvusvahelise ja kodumaise veo, kindlustus-, käitlemis-, pakendamis- ja laenukulusid.
2.2.3.5. Dumpingumarginaal
(55)
Normaalväärtuse ja eespool esitatud viisil arvutatud ekspordihindade võrdlus näitas dumpingu olemasolu. Leitud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast liidu tollipiiril oli ligi 30 %.
2.2.4. Järeldused Indoneesia dumpingu kohta
(56)
Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et dumping on märkimisväärse osa Indoneesia tootjate puhul meetmete kohaldamise ajal jätkunud.
3. IMPORDI ARENG MEETMETE TÜHISTAMISE KORRAL
(57)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas Hiina ja Indoneesia suhtes kehtivate meetmete võimaliku aegumise korral on dumpingu kordumine tõenäoline.
(58)
Selleks et kindlaks teha, kas dumpingu kordumine on meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, uuris komisjon eksportijate olukorra ja turutingimuste kohta kättesaadavat teavet. Analüüs põhines eelkõige koostööd tegevate tootjate küsimustike vastustes esitatud teabel, mida oli kohapeal tehtud kontrollkäigu raames kontrollitud. Kasutati ka muid teabeallikaid, nagu Eurostati impordistatistika ja asjaomaste riikide ametlik ekspordi- ja turustatistika.
3.1. HIINA
3.1.1. Sissejuhatavad märkused
(59)
Nagu esitatud põhjenduses 26, moodustas koostööd teinud tootjate toodang rohkem kui kolm neljandikku Hiina tootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võttes arvesse suurt koostöövalmidust otsustati, et usaldusväärset teavet vaatlusaluse toote ekspordi kohta liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul saab otse eksportivalt tootjalt. Lisaks sellele koguti teavet Hiina siseturu kohta mõlemalt kontrollitud tootjalt
(60)
Tuletatakse meelde, et uurimine näitas, et käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina äriühingute dumping on jätkunud kõrgemal tasemel kui esialgses uurimises kindlaks tehtud.
3.1.2. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud
(61)
Vastavalt andmetele, mis komisjon uurimise käigus kogus, on käesoleva läbivaatamisega seotud asjaomaste Hiina äriühingute vaba tootmisvõimsus mitu korda suurem kui liidu turu maht. Uurimine on näidanud, et on vähetõenäoline, et Hiina kodumaine tarbimine seda ülemäärast võimsust ise märkimisväärselt ära kasutaks.
(62)
Üks Hiina tootja väitis, et kavatseb pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi oma tootmisvõimsust oluliselt vähendada. Selle kohta ei esitatud aga mingeid tõendeid. Isegi kui see tingiks Hiina tootmisvõimsuse vähenemise, looks see teistele Hiina tootjatele stiimuli oma vaba tootmisvõimsuse ärakasutamiseks, et täita Hiina ekspordis tekkivat tühimikku.
(63)
Lisaks sellele on muude kolmandate riikide turgude võime ära kasutada märkimisväärses lisakoguses Hiina importi piiratud. Nii näiteks ei impordi mitmed suured riigid vaatlusalust toodet õiguslikel põhjustel (sh USA, India, Jaapan, Mehhiko, Lõuna-Korea ja kogu Kesk-Ida). Võttes arvesse uurimise käigus kogutud teavet, ei ole tõenäoline, et ülejäänud tähtsamad naatriumtsüklamaadi turud (Lõuna-Ameerika, Lõuna-Aafrika ja Aasia) lähiaastatel oluliselt kasvaksid. Seega jääks liidu turg tähtsaks vaatlusaluse toote turuks, mis ei ole atraktiivne mitte ainult oma suuruse, vaid ka toote impordiks vajalike tuntud ja hästi toimivate turustuskanalite tõttu.
(64)
Kaaluti ka seda, kas ülemäärast tootmisvõimsust saaks seotud äriühingutes ära kasutada muude toodete valmistamiseks. See võimalus ei ole aga eriti tõenäoline, kuna kontrollitud tootjad ei tooda ühtki teist toodet märkimisväärses koguses ning ei ole ka tõendeid, et muud Hiina naatriumtsüklamaadi tootjad saaksid hõlpsalt muudele toodetele ümber lülituda.
(65)
Eespool nimetatud asjaolud viitavad, et meetmete kehtivuse kaotamise korral Hiinast pärit liitu suunatud import jätkuks tõenöoliselt suures mahus.
3.1.3. Liidu hindade ja Hiina siseturu hindade vaheline seos
(66)
Komisjon tegi kindlaks, et Hiinast pärit suuremahuline import liitu toimus hindadega, mis olid madalamad Hiina siseturu hindadest. Kõnealuse impordi müügihindu tuleks Hiina dumpinguhindadega impordi taset ja turuosa arvesse võttes käsitada liidu puhul võrdlushinnana: teised Hiina eksportijad, kes tahavad siseneda turule märkimisväärse kogusega, peaksid tõenäoliselt oma hindu kohandama kõnealuste madalate hindadega, seega müüma dumpinguhinnaga.
3.1.4. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Hiina siseturuhindade vaheline seos
(67)
Komisjon võrdles kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi kontrollitud hindu Hiina siseturu kontrollitud hindadega, et kontrollida Hiina eksportijate käitumist meetmete võimaliku lõpetamise korral.
(68)
Leiti, et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid püsivamalt madalamad hindadest siseturul ning võrdsed ELi suunatud ekspordi hindadega, kinnitades dumpingu olemasolu, mis tundub olevat selle sektori puhul Hiinas tavapärane.
3.1.5. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos
(69)
Komisjon võrdles kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindu liidu hindadega, et teha kindlaks, kas Hiinal oleks stiimul suunata meetmete lõpetamise korral oma eksport liitu.
(70)
Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnad olid üldiselt samal tasemel liidu hindadega. See näitab, et Hiina eksportijad ei suunaks tõenäoliselt oma ELi eksporti muudele turgudele.
3.1.6. Järeldus Hiina kohta
(71)
Eespool nimetatud tegurite hindamine näitas, et käesoleva uurimisega seotud eksportijad on jätkanud vaatlusaluse toote eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes ja dumpinguhinnaga. Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimub samuti dumpinguhinnaga, mis kinnitab dumpingu süsteemset kasutamist. Hinnad Hiina siseturul on kõrged ning ei ole märke, et need lähitulevikus langeksid. Võttes arvesse Hiina eksportijate suurt vaba tootmisvõimsust, muude suuremate realiseerimisturgude puudumist ning ELi turu atraktiivsust, on Hiina eksportivad tootjad huvitatud vaatlusaluse toote veelgi suuremas mahus toomisest liidu turule dumpinguhinnaga, kui meetmed peaksid kehtetuks tunnistatama.
(72)
Võttes arvesse eespool esitatud andmeid ja teavet, järeldatakse et Hiinast lähtuv dumping meetmete kehtivuse kaotamise korral tõenäoliselt jätkuks või korduks.
3.2. INDONEESIA
3.2.1. Sissejuhatavad märkused
(73)
Nagu selgitatud põhjenduses 42, moodustas koostööd teinud tootjate toodang ja tootmisvõimsus vaid väikese osa Indoneesia toodangust ja tootmisvõimsusest ning seetõttu kohaldati artiklit 18.
(74)
Tuletatakse ka meelde, et uurimise käigus selgus, et koostööst hoidunud Indoneesia tootjate dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.2.2. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud
(75)
Läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et kogu Indoneesia vaba tootmisvõimsus suudaks katta rohkem kui kolm neljandikku liidu turust. Isegi kui koostööd teinud eksportija välja arvata, oleks järelejäänud vaba tootmisvõimsusega võimalik katta ligi pool liidu turust. Ametlik Indoneesia statistika näitab, et Indoneesia tootjad on kaotamas turuosa nii kodu- kui ka rahvusvahelisel turul Hiina konkurentide agressiivse hinnapoliitika tõttu. Seega on tõenäoline, et Indoneesia vaba tootmisvõimsus kasvab lähitulevikus veelgi.
(76)
Uuriti ka seda, kas Indoneesia kolmandatesse riikidesse suunatud müük võiks hõlmata kogu vaba tootmisvõimsuse, kuid nagu järeldatud põhjenduses 63, ei ole ette näha, et olemasolevat ülemäärast tootmisvõimsust oleks märkimisväärses mahus võimalik suunata kolmandate riikide turgudele. Samuti uuriti seda, kas ülemäärast tootmisvõimsust saaks ära kasutada müügiks siseturul. Kuid nagu eespool märgitud, on Indoneesia ametlike andmete kohaselt Indoneesia tootjate turuosa siseturul Hiina impordi survel kahanemas. Viimaks kaaluti ka tootmise ümberlülitamise võimalust muude sarnaste toodete tootmisele, kuid samadel põhjustel, nagu esitatud põhjenduses 64, on ebatõenäoline, et ülemäärast tootmisvõimsust saaks sellisel viisil ära kasutada.
(77)
Seega järeldatakse, et suur (ja kasvav) Indoneesia tootmisvõimsus suunataks suures osas liidu turule, kui meetmed peaks kaotama kehtivuse.
3.2.3. Liidu hindade ja Indoneesia siseturuhindade vaheline seos
(78)
Hinnad Indoneesia siseturul on kõrgemad kui liidu turul, hoolimata survest, mida Hiina eksport Indoneesia turule avaldab. Võttes arvesse liitu suunatud Hiina impordi madalat hinnataset sellise homogeense toote puhul, tuleks ka Indoneesia eksportijatel tõenäoliselt neist hindadest juhinduda, mis tähendaks, et nad müüksid meetmete kehtivuse kaotamise korral dumpinguhinnaga. See kaalutlus kehtib nii koostööd teinud kui ka koostööst hoidunud eksportijate kohta.
(79)
Kui meetmed kaotaksid kehtivuse vaid Indoneesia, mitte aga Hiina suhtes, muudaks see liidu turu Indoneesia tootjatele hinna perspektiivist veelgi atraktiivsemaks. Dumpinguvastaste tollimaksudeta saaksid nad oma hindu tõsta ja saada kasu sellest, et Hiina eksportijad peavad jätkuvalt dumpinguvastaseid tollimakse tasuma. Samuti tuleb lisada, et esialgses uurimises täheldati samasuguses olukorras, kus Hiina ja Indoneesia hinnatase ja hinnad olid erinevad, et Indoneesia eksportis ELi märkimisväärses koguses.
(80)
Tuleb ka märkida, et Indoneesia eksport ELi on pärast meetmete kehtestamist pidevalt vähenenud, mis kinnitab järeldust, et Indoneesia eksportijad ei saa või ei taha müüa toodet ELi turul dumpinguhindadeta suures koguses.
3.2.4. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Indoneesia siseturuhindade vaheline seos
(81)
Leiti, et koostööd teinud eksportivate tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kontrollitud hinnad on kõrgemad kui hinnad Indoneesia siseturul.
(82)
Koostööst hoidunud eksportijate kohta ei olnud uurimise käigus võimalik konkreetseid andmeid saada. Kättesaadav ametlik Indoneesia statistika kogu Indoneesia ekspordi keskmise hinna kohta tundub olevat ebatäpne, näidates ekspordihinda tegelikust oluliselt kõrgemana. Siiski võib statistikast välja lugeda, et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad. See viitab tõenäoliselt sellele, et suur osa Indoneesia ekspordist kolmandatesse riikidesse toimub samuti dumpinguhinnaga. Igal juhul nähtub Indoneesia ekspordistatistikast, et ekspordimaht on järsult kahanenud, mis kinnitab, et praeguse hinnataseme juures avaldab Hiina konkurents survet.
3.2.5. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidus kehtivate hindade vaheline seos
(83)
Koostööd teinud tootja puhul leiti, et selle kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid üldiselt liidu hindadest kõrgemad. Võttes aga arvesse ülejäänud Indoneesia tootjaid, näitab kättesaadav Indoneesia statistika aga vastupidist pilti. See näitab, et märkimisväärne osa Indoneesia eksportijatest ekspordiks ka kolmandatesse riikidesse dumpinguhinnaga.
(84)
Erinevus liitu suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vahel kinnitab, et Indoneesia eksportijad oleksid huvitatud ekspordi ümbersuunamisest liitu. Järeldus oleks veelgi tõesem, kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmed peaksid kaotama kehtivuse.
3.2.6. Kokkuvõte Indoneesia kohta
(85)
Eespool nimetatud asjaolude hindamine näitas, et Indoneesia eksport liitu ja kolmandatesse riikidesse on suures ulatuses toimunud dumpinguhindadega, kinnitades dumpingu kasutamise praktikat. Võttes arvesse Indoneesia eksportijate suurt vaba tootmisvõimsust, muude suuremate realiseerimisturgude puudumist ning ELi turu atraktiivsust, on Indoneesia eksportivad tootjad huvitatud vaatlusaluse toote veelgi suuremas mahus toomisest liidu turule dumpinguhinnaga, kui meetmed peaksid tunnistatama kehtetuks.
(86)
Võttes arvesse eespool esitatud andmeid ja teavet, järeldatakse et meetmete kehtivuse kaotamise korral Indoneesiast lähtuv dumping tõenäoliselt jätkuks või korduks.
4. AVALDAMISE JÄREL ESITATUD MÄRKUSED
(87)
Indoneesia ametiasutused ei esitanud kindlaksmääratud tähtaja jooksul ühtegi märkust teate kohta, et koostööst hoidunud tootjate puhul võidakse kohaldada artiklit 18. Pärast järelduste avaldamist väitsid Indoneesia ametiasutused ning ka üks koostööd teinud Indoneesia tootja, et kaks koostööd teinud Indoneesia tootjat moodustavad olulise osa Indoneesia tootmisharust. Kõnealused isikud väitsid, et seega tuleks Indoneesia koostöö taset pidada märkimisväärseks ja mitte kohaldada artiklit 18. Lisaks sellele väitsid kõnealused huvitatud isikud, et kuna mitmed Indoneesia tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu ei eksportinud, ei saanud nad ka koostööd teha. Lõpetuseks väideti, et kuna ühe koostööd teinud tootja eksport moodustab väga suure osa Indoneesia ekspordist, tuleks eksporti pidada representatiivseks ning kuna selle ettevõtte puhul dumpingut ei tuvastatud, peaksid dumpinguvastased meetmed kaotama kehtivuse kõikide Indoneesia tootjate suhtes.
(88)
Selgituseks tuleb öelda, et artiklit 18 ei kohaldatud koostööd teinud tootjate suhtes, kelle esitatud andmeid võeti uurimise käigus täielikult arvesse. Samuti oli artikli 18 kohaldamine Indoneesia ülejäänud tootjate suhtes tingitud sellest, et kõnealused tootjad teavet ei esitanud ning seega ei olnud komisjoni talitustel muud valikut, kui kasutada kättesaadavaid andmeid. Tuletatakse meelde, et dumpingu jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamises peavad komisjoni talitused hindama ka ekspordiriigi tootmisharu üldist olukorda käsitlevaid elemente, nagu kodumaine tootmisvõimsus, tootmine ja hinnad ning eksport kolmandatesse riikidesse.
(89)
Kuna need Indoneesia tootjad, kes koostööd ei teinud, esindavad suurt osa Indoneesia tootmisharust nii liitu suunatud ekspordi, tootmise kui ka kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi poolest, kinnitab komisjon artikli 18 kohaldamise õigsust koostööst hoidunud Indoneesia tootjate suhtes, nagu on esitatud põhjenduses 43.
(90)
Seoses taotlusega tunnistada kehtetuks meetmed Indoneesia ekspordi suhtes tuleb märkida, et Indoneesia ametiasutused ei esitanud andmeid, mis oleksid muutnud komisjoni talituste järeldust koostööd teinud eksportija representatiivsuse suhtes, mis vastab 40-60 %-le Indoneesia koguekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, nagu esitatud põhjenduses 41. Seega ei saanud tootja, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud, olla representatiivne kogu Indoneesia ekspordi suhtes. Ülejäänud Indoneesia eksport toimus dumpinguhindadega nagu esitatud põhjenduses 55. Seega on järeldus, et dumping jätkus Indoneesia impordi selle osa puhul, põhjendatud. Lisaks sellele ei ole dumpingu puudumine iseenesest piisav põhjus dumpinguvastaste meetmete lõpetamiseks, kui dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, nagu käesolevas aegumise läbivaatamises. Seega ei saa taotlust lõpetada meetmed, kuna koostööd teinud Indoneesia eksportija puhul dumpingut ei tuvastatud, arvesse võtta.
(91)
Indoneesia ametiasutused ja üks Indoneesia koostööd teinud tootja taotlesid samuti, et avaldataks liitu suunatud Indoneesia koguekspordi andmed. Tuletatakse meelde, et nende andmete indekseerimine (vt märkust põhjenduses 41) oli vajalik, et kaitsta Indoneesia eksportija äritegevusega seotud andmete konfidentsiaalsust. Turu väiksus ja huvitatud isikute väike arv õigustavad kõnealuste arvude indekseerimist. Seega on konfidentsiaalsuse tagamine põhjendatud ning liitu suunatud Indoneesia koguekspordi andmete avalikustamise taotlust ei saa rahuldada.
5. JÄRELDUS DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUSE KOHTA
(92)
Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtivuse kaotamise korral dumping jätkuks tõenäoliselt mõlema käesoleva uurimisega seotud riigi puhul.
D. OLUKORD LIIDU TURUL
1. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(93)
Naatriumtsüklamaati toodab liidus vaid taotluse esitanud tootja - Productos Aditivos S.A. Seega moodustab see tootja liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
2. LIIDU TARBIMINE
(94)
Andmed liidu tarbimise kohta arvutati liitu suunatud vaatlusaluse toote impordi kumuleeritud mahu põhjal, mille kohta saadi andmed Eurostati statistikast, ja liidu turul toimunud liidu tootmisharu kontrollitud kogumüügi põhjal. Võttes arvesse, et need andmed on pärit kahest allikast ning et andmed taotluse esitaja müügi kohta peaksid jääma konfidentsiaalseks, on tarbimise arengut selgitatud indeksitega.
(95)
Naatriumtsüklamaati tarbiti liidus vaatlusalusel perioodil 5 000-7 000 tonni. Tarbimine suurenes 2005. ja 2006. aasta vahel 6 % ning 2006 ja 2007. aasta vahel 15 %. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine 18 % võrra.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Indeks
100
106
122
103
3. IMPORT VAATLUSALUSTEST RIIKIDEST
3.1. KUMULEERUMINE
(96)
Komisjon kaalus algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide alusel, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt. Selles artiklis sätestatakse, et kahest või enamast ühel ajal dumpinguvastase uurimise all olevast riigist pärit impordi mõju hinnatakse kumulatiivselt ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et: a) igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ning et igast kõnealusest riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu, ning b) impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.
(97)
Sellega seoses leiti esmalt, et iga asjaomase riigi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest suurem. Lisaks ei olnud igast asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga toodete impordi maht tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Hiinast ja Indoneesiast pärit impordi maht moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 50 % liidu tarbimisest. Impordimahu arvutamisel dumpinguvaba importi arvesse ei võetud.
(98)
Edasine uurimine näitas, et nii dumpinguhinnaga impordi vahelise konkurentsi kui ka dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimused olid samad. Leiti, et hoolimata päritolust, konkureerivad vaatlusaluste riikide toodetud/müüdud ja liidu tootmisharu toodetud/müüdud naatriumtsüklamaat omavahel, kuna nende põhiomadused on sarnased, nad on tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ning neid turustatakse samade turustuskanalite kaudu. Hiina impordi hinnad koos dumpinguvastaste meetmetega ja Indoneesia dumpinguhinnaga impordi hinnad olid samas suurusjärgus. Kui hindu võrreldi samal kaubandustasandil, leiti, et need lõid alla liidu tootmisharu hindu.
(99)
Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid olid Hiinast pärit impordi puhul, mille suhtes kohaldati meetmeid, ning Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi puhul täidetud, ning et kõnealust importi tuleks hinnata kumulatiivselt.
3.2. DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MAHT JA TURUOSA
(100)
Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja selle turuosa areng oli vaatlusalusel perioodil järgmine:
Tabel 2
Dumpinguhinnaga import kokku
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Indeks
100
109
198
195
Tabel 3
Dumpinguhinnaga impordi turuosa
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud.
3.3. VAATLUSALUSE TOOTE IMPORDIHINNA MUUTUMINE JA HINNAKÄITUMINE
3.3.1. Hindade areng
(102)
Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind arenes vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt:
Tabel 4
Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Tabel 4 koostati kättesaadavate statistikaandmete, sealhulgas Eurostati andmete põhjal. Liitu suunatud impordi hind näitas kuni 2007. aastani tõusutrendi ja langes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2005. aasta tasemest madalamale.
3.3.2. Hindade allalöömine
(104)
Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks toetus komisjon oma analüüsis uurimise käigus koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate esitatud teabele. Koostööst hoidunud Hiina ja Indoneesia äriühingute puhul määrati hindade allalöömine kindlaks Eurostati andmete põhjal.
(105)
Hindade allalöömise marginaalide arvutamiseks kasutatakse sama metoodikat kui esialgses uurimises. Eksportivate tootjate impordihindu, mille hulka arvati dumpinguvastane tollimaks, võrreldi liidu tootmisharu hindadega, võttes aluseks samasuguse kvaliteediga toote kaalutud keskmise hinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti tehasest hankimise tasemele ning neid võrreldi CIF-impordihindadega liidu piiril, millele liideti dumpinguvastased ja muud tollimaksud. Selline hinnavõrdlus viidi läbi samal kaubandustasandil, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist.
Tabel 5
Hinna allalöömine
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Hiina:
-
Golden Time
21,6 %
-
muud äriühingud
3,2 %
Indoneesia:
-
muud äriühingud
18,7 %
4. MUUDEST RIIKIDEST PÄRIT IMPORT
Kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli vaatlusalusel perioodil tähtsusetu (vähem kui 50 tonni aastas) ja seega ei saanud see liidu tootmisharu olukorrale mõju avaldada.
5. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
(106)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis olid 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutanud liidu tootmisharu olukorda.
(107)
Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave liidu tootmisharu kohta indekseeritud kujul.
5.1. TOOTMINE, TOOTMISVÕIMSUS JA SELLE RAKENDAMINE
(108)
Liidu tootmisharu tootmine vähenes 2005. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 13 %. Tootmisvõimsus samal perioodil ei muutunud, kuid tootmisvõimsuse kasutamine vähenes 10 % võrra vastavalt tootmise arengule.
Tabel 6
Indekseeritult
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Tootmisvõimsus
100
100
100
100
Tootmismaht
100
106
88
87
Tootmisvõimsuse rakendamine
100
106
88
87
5.2. MÜÜK LIIDUS
(109)
Andmed tabelis 7 näitavad liidu tootmisharu müügimahtude selget vähenemist. Olukorra tõsidust rõhutab veelgi asjaolu, et nagu on näidatud tabelis 1, kasvas kogutarbimine sama perioodi jooksul 3 %. Liidu tootmisharu turuosa langes 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märgatavalt. Vastupidiselt on Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga kumuleeritud impordi turuosa vaatlusalusel perioodil pidevalt kasvanud (vt põhjendus 100). Liidu tootmisharu tõstis langeva müügimahu tõttu ühiku müügihinda. Vaatamata ühiku hinna tõstmisele, teenis liidu tootmisharu naatriumtsüklamaadi müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka kahjumit.
Tabel 7
Indekseeritult
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Müügimaht
100
93
81
72
Turuosa
100
88
66
70
Ühiku müügihind
100
100
108
123
5.3. VARUD
(110)
Liidu tootja varude hulk kõikus 2005. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märkimisväärselt, langedes vaatlusaluse perioodi jooksul ligi poole võrra.
Tabel 8
Indeks
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Varud (tonnides)
100
113
29
53
5.4. KASUMLIKKUS
(111)
Vaatamata mõningasele paranemisele jäi liidu tootmisharu kasumlikkus kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivseks.
5.5. TÖÖHÕIVE, TOOTLIKKUS JA TÖÖTASUD
(112)
Tööhõive liidu tootmisharus langes vaatlusalusel perioodil 19 %. Tootlikkus töötaja kohta (arvutamisel jagatakse toodetud tonnide arv töötajate arvuga). Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 5 % võrra.
Tabel 9
Indekseeritult
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Tööhõive
100
88
91
81
Tööjõukulu töötaja kohta
100
99
81
105
Tootlikkus töötaja kohta
100
121
97
107
5.6. INVESTEERINGUD, INVESTEERINGUTASUVUS
(113)
Vaatlusalusel perioodil vähenesid investeeringud ligi poole võrra, peegeldades liidu tootja üldist negatiivset olukorda. Investeeringutasuvuse määr esitatuna liidu ainsa tootja puhaskasumi ja tema põhivara arvestusliku koguväärtuse vahelise suhtena peegeldab kulutasuvuse suundumust. See vähenes vaatlusalusel perioodil järsult ligi 80 %.
Tabel 10
Indekseeritult
2005
2006
2007
2008 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)
Investeeringud
100
44
7
53
Investeeringutasuvus
100
54
20
21
5.7. RAHAVOOG JA KAPITALI KAASAMISE VÕIME
(114)
Liidu tootmisharu rahavoogu saab hinnata vaid võrdluses liidu tootmisharu kogu tegevusega. Rahavoog oli 2005. aastal positiivne, kuid olukord halvenes järgneval perioodil ning oli negatiivne kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Ka kapitali kaasamine muutus vaatlusalusel perioodil kantud kahjude tõtu liidu tootmisharu jaoks raskemaks.
5.8. DUMPINGUMARGINAALI SUURUS
(115)
Mõlema asjaomase riigi dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, välja arvatud koostööd teinud Indoneesia eksportiva tootja puhul. Võttes arvesse ekspordi kogumahtu ja asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi hindu, ei saa selle mõju pidada tähtsusetuks.
5.9. TOIBUMINE VARASEMAST DUMPINGUST
(116)
Hiinast ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed märtsis 2004. Sellest alates on täheldatud ainult osalist liidu tootja olukorra taastumist, nagu eespool kirjeldatud.
5.10. JÄRELDUS KAHJU KOHTA
(117)
Hiina ja Indoneesia madalahinnaline import liidu turul suurenes märkimisväärselt. Mõned liidu tootmisharu kahjunäitajad osutavad taastumisele, samas kui teised viitavad negatiivsele arengule.
(118)
Võttes arvesse liidu tootja olukorra üldist halvenemist ning Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ning kindlaks tehtud hindade allalöömist märkimisväärses ulatuses, järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju.
6. ASJAOMASTEST RIIKIDEST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI JA MUUDE TEGURITE MÕJU
6.1. ASJAOMASTEST RIIKIDEST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU
(119)
Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kumuleeritud maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud, nagu esitatud põhjenduses 100. Mõlema riigi puhul tehti kindlaks ka märkimisväärne hinna allalöömine. Võttes arvesse, et liitu tootmisharu olukorra halvenemine ning Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne suurenemine toimusid selgelt ühel ajal, järeldatakse, et kõnealune import tekitas liidu tootmisharule kahju. Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import on üha aktiivsemalt hõlvamas ELi turgu ning on üle võtnud märkimisväärse osa varem liidu tootjale kuulunud turuosast.
6.2. MUUDE TEGURITE MÕJU
(120)
Komisjon analüüsis põhjalikult, kas lisaks dumpinguhinnaga impordile võisid liidu tootjale jätkuvat kahju põhjustada ka muud teadaolevad tegurid, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
6.2.1. Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba impordi mõju
(121)
Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba impordi maht kahanes vaatlusalusel perioodil pidevalt. Kõnealuse impordi hinnad olid kõrgemad kui dumpinguhinnaga impordi hinnad. Neil põhjustel ei ole Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguvaba import liidu tootmisharu kantud kahju suurendanud.
6.2.2. Tulemuslikkus eksporditurgudel
(122)
Liidu tootja eksportmüük turgudel väljaspool ELi moodustas tootja kogumüügist vähem kui 25 %. Vastupidiselt liidus toimunud müügile paranes eksportmüügi kasumlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul ning seega ei saanud see suurendada liidu tootmisharu kantud kahju.
6.2.3. Toorainehindade kõikumine
(123)
Naatriumtsüklamaadi tooraine hinna kõikumisel võis samuti olla teatav negatiivne mõju liidu tootmisharu tegevusele. See tegur ei ole siiski piisav kaotamaks põhjuslikku seost kantud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. Dumpinguhinda oleks tooraine hinna muutumine pidanud mõjutama samas ulatuses kui liidu tootja omi, kuna tooraine hind on tihedalt seotud õli ja uurea hinnaga.
6.2.4. Muutused tarbimises
(124)
Uute toodete turule tulekuga toimunud muutus tarbimises ei ole naatriumtsüklamaadi tarbimisele märgatavat mõju avaldanud. Tegelikult tundub, et naatriumtsüklamaat ja kõnealused uued tooted ei ole omavahel otseselt asendatavad.
6.3. JÄRELDUS
(125)
Nimetatud põhjustel järeldatakse, et Hiinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju ning et ükski muu tegur ei kaota seda põhjuslikku seost.
E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. PROGNOOSITUD MAHU JA HINNAMUUTUSTE MÕJU LIIDU TOOTMISHARULE MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL
(126)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati praegu vaatluse all olevatest riikidest pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline.
(127)
Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise võimalikku mõju liidu tootmisharule, kaaluti dumpingu jätkumise tõenäosuse seisukohalt järgmisi tegureid kooskõlas eespool kokkuvõtlikult käsitletud elementidega.
1.1. HIINA
(128)
Nagu järeldatud põhjenduses 40, toimub käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina eksportijate eksport jätkuvalt dumpinguhinnaga. Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse tundub samuti toimuvat dumpinguhinnaga, mis viitab dumpingu süsteemsele kasutamisele.
(129)
Hiina tootmisvõimsuse analüüs näitas, et käesoleva läbivaatamisega seotud Hiina äriühingute vaba tootmisvõimsus ületab mitmekordselt liidu turu mahu (vt põhjendus 61). Teiste kolmandate riikide turgude võime ära kasutada märkimisväärses lisakoguses Hiina importi on samuti piiratud (vt põhjendus 63). Seega on Hiina eksportivad tootjad huvitatud ekspordi suunamisest liidu turule suures mahus ja dumpinguhinnaga, kui meetmed peaks kaotama kehtivuse (vt põhjendus 65).
(130)
Täheldatud dumpingu ja hindade allalöömise kõrge tase näitab, et eespool nimetatud eksport liitu toimuks dumpinguhindadega, mis oleksid märkimisväärselt madalamad liidu tootja hindadest ja kuludest.
(131)
Selliste mahu ja hindade kombineeritud mõju võib kaasa tuua juba praegu ebakindlas olukorras oleva liidu tootmisharu olukorra halvenemise. Selline stsenaarium survestaks tõenäoliselt liidu tootmisharu hindu veelgi ja/või tingiks selle tootmise ja müügi vähenemise. Liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneks veelgi, tuues kaasa veelgi suurema kahju. Sellise arengu tulemusel võib liidu ainus tootja olla sunnitud oma tegevuse lõpetama.
1.2. INDONEESIA
(132)
Uurimine on näidanud, et dumpinguhinnaga import Indoneesiast on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud. Uurimine on samuti näidanud, et Indoneesia vaba tootmisvõimsus suudaks katta rohkem kui kolm neljandiku liidu turust ning et tootmisvõimsus kasvab lähitulevikus tõenäoliselt veelgi (vt põhjendus 75). Kuna ei ole märke sellest, et muud kolmandad turud või siseturg võiks ülemäärase tootmisvõimsuse ära kasutada, võib juhtuda, et meetmete kehtivuse kaotamise korral suureneb import liitu ja seda veelgi madalamate hindade juures.
(133)
Nagu ka Hiina puhul, näitavad dumpingu ja hindade allalöömise täheldatud kõrge tase, et Indoneesia eksport liitu toimuks dumpinguhindadega, mis oleksid märkimisväärselt madalamad kui liidu tootja hinnad ja kulud. Sarnaselt võib selliste mahtude ja hindade kombineeritud mõju kaasa tuua juba praegu ebakindlas olukorras oleva liidu tootja olukorra halvenemise ning liidu ainus tootja võib olla sunnitud oma tegevuse lõpetama. Sarnaselt Hiinale tundub ka Indoneesia puhul, et eksport muudesse kolmandatesse riikidesse toimub dumpinguhinnaga, kuna hinnad on liitu suunatud ekspordi hindadest madalamad, näidates seega dumpingu süsteemset kasutamist.
2. JÄRELDUS KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUSE KOHTA
(134)
Liidu tootmisharu on kannatanud dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel ebakindel.
(135)
Nagu eespool selgitatud, on uurimine näidanud, et liidu tootmisharule kahju tekitamine on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud. Kahju jätkumine on vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 iseenesest arvestatav tõend selle kohta, et kahju jätkub tõenäoliselt ka tulevikus, millest nähtub, et meetmed peaksid edasi kehtima.
(136)
Importi käsitlevad järeldused näitavad, et dumpinguhinnaga import jätkub tõenäoliselt suures mahus ning et hinnasurve suurendab suure tõenäosusega konkurentsi dumpinguhinnaga imporditud ja liidus toodetud naatriumtsüklamaadi vahel. Uurimise käigus ei ole ilmnenud tegureid, mis kaotaksid selge seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantava kahju vahel.
(137)
Kui meetmete kohaldamine lõpetataks, halveneks liidu tootmisharu olukord ning liidu ainsa tootja tegevuse jätkumine oleks küsitav.
(138)
Seega järeldatakse, et suure tõenäosusega jätkub Hiinast ja Indoneesiast pärit impordiga kaasnev kahju liidu tootmisharule.
F. LIIDU HUVID
1. SISSEJUHATUS
(139)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkamine ei kahjusta liidu kui terviku huve. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati erinevaid põimunud huvisid, st taotluse esitanud liidu tootja, importijate, tarnijate ja kasutajate huve.
2. TAOTLUSE ESITANUD LIIDU TOOTJA HUVID
(140)
Liidu ainsa tootja puhul tuleb märkida, et tema kahjumit tootev olukord oli tingitud raskustest võistelda odava dumpinguhinnaga impordiga, mis hõlmas juba vaatlusaluse perioodi alguses märkimisväärse turuosa, mis kõnealusel perioodil pidevalt suurenes.
(141)
Leitakse, et liidu tootja saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline vähemalt oma toodangumahtu suurendama ja võib-olla ka müügihindu tõstma, mis looks tootmisvahenditesse investeerimise jätkamiseks vajaliku investeeringutasuvuse taseme. Meetmete kohaldamise lõpetamine aga peataks taastumise ning tingiks selle, et liidu tootja kannaks ka edaspidi kahju ja seda isegi suuremal määral. See ohustaks tõsiselt liidu tootja elujõulisust, mille tulemusena võib viimane olla sunnitud oma tegevuse lõpetama, mis tooks kaasa tarnimise ja konkurentsi vähenemise turul.
3. IMPORTIJATE HUVID
(142)
Menetluse alguses saadeti küsimustik 20 sõltumatule importijale. Neist kolm vastasid, et nad ei ole enam vaatlusaluse toote turul tegevad. Küsimustikule vastas veel kaks importijat. Koostööd teinud sõltumatute importijate import moodustas 7 % asjaomasest koguimpordist.
(143)
Uurimisel selgus, et erinevate naatriumtsüklamaadi tarnijate olemasolu on väga oluline. Importijad peavad kvaliteedi ja toiduohutuse tagamise põhjustel juhinduma nii Aasia kui ka Euroopa tarneallikatest.
4. KASUTAJATE HUVID
(144)
Menetluse alguses saadeti küsimustik 13 võimalikule kasutajale, kellest komisjonile vastasid vaid kaks.
(145)
Vaatlusaluse toote peamised kasutajad liidus on toiduaine-, joogi- ja ravimitööstus. Nõudlus vaatlusalase toote järele sõltub seega nende tööstuste olukorrast.
(146)
Endast märku andnud kasutajate kasumimarginaal tootmisahela järgmise etapi toodete puhul, mille tarvis kasutatakse naatriumtsüklamaati, oli korralik. Dumpinguvastaste tollimaksude mõju nende kogukuludele oli väike (vähem kui 1 %), nii et kehtivate meetmete mõju ei olnud nende suhtes ebaproportsionaalselt suur.
5. TARNIJATE HUVID
(147)
Küsimustik saadeti kaheksale võimalikule tarnijale, kellest ükski komisjonile ei vastanud. Kättesaadava teabe alusel tundub, et naatriumtsüklamaadiga seotud äritegevus on nende puhul pigem tähtsusetu. Igal juhul võib liidu ainsa tootja olukorra halvenemine avaldada mõningast, kuigi piiratud, negatiivset mõju tarnijatele, kes liidu ainsat tootjat toormaterjaliga varustavad. Seega võib õigustatult väita, et meetmetest saavad tõenäoliselt kasu ka tarnijad, kuna see hoiab elujõulisena ühe nende klientidest.
6. JÄRELDUS LIIDU HUVIDE KOHTA
(148)
Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid dumpinguvastaste meetmete kohaldamist.
G. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
(149)
Eespool nimetatud järeldustest lähtudes tuleks säilitada Hiinast ja Indoneesiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast ja Indoneesiast pärit ning praegu CN-koodi ex 2929 90 00 (TARICi kood 2929900010) alla klassifitseeritava naatriumtsüklamaadi impordi suhtes.
2. Järgmiste äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmisi lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid:
Riik
Äriühing
Tollimaksu määr
(eurot kilogrammi kohta)
TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Hiina Rahvavabariik
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Hiina Rahvavabariik
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik
0,11
A473
Kõik teised äriühingud
0,26
A999
Indoneesia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indoneesia.
0,24
A502
Kõik teised äriühingud
0,27
A999
3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühine tolliseadustik) (5) artiklile 145, vähendatakse käesoleva artikli lõike 2 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 3. juuni 2010