РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1034/2011 НА КОМИСИЯТА
от 17 октомври 2011 година
относно надзора на безопасността при управлението на въздушното движение и аеронавигационното обслужване и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряването на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (Регламент за осигуряване на обслужване) (1), и по-специално член 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (2), и по-специално член 6 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване, за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност и за отмяна на Директива 91/670/ЕИО на Съвета, Регламент (ЕО) № 1592/2002 и Директива 2004/36/ЕО (3), и по-специално член 8б от него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Регламент (ЕО) № 216/2008 се изисква Комисията, подпомагана от Европейската агенция за авиационна безопасност („Агенцията“), да приеме съответните правила за прилагане, с цел да се осигури набор от регулаторни изисквания за безопасност за въвеждането на ефективна функция за надзор на безопасността на управлението на въздушното движение (УВД). В член 8б от Регламент (ЕО) № 216/2008 има изискване тези правила за прилагане да бъдат разработени въз основа на регламентите, приети в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (4). Настоящият регламент има за основа Регламент (ЕО) № 1315/2007 на Комисията от 8 ноември 2007 г. относно надзора на безопасността при управлението на въздушното движение и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 (5).
(2)
Необходимо е допълнително да се определят ролята и функциите на компетентните органи въз основа на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 216/2008, Регламент (ЕО) № 549/2004, Регламент (ЕО) № 550/2004 и Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно оперативната съвместимост на европейската мрежа за управление на въздушното движение (Регламент за оперативната съвместимост) (6). Горепосочените регламенти включват изисквания за безопасността на аеронавигационното обслужване. Когато доставчиците са отговорни за безопасното аеронавигационно обслужване, държавите-членки следва да гарантират ефективен надзор чрез компетентните органи.
(3)
Настоящият регламент не следва да обхваща военните операции и учения, както е предвидено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 1, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕО) № 216/2008.
(4)
Компетентните органи следва да провеждат регулаторни одити и прегледи по безопасността в съответствие с настоящия регламент като част от надлежните инспекции и проверки, изисквани съгласно Регламент (ЕО) № 216/2008 и Регламент (ЕО) № 550/2004.
(5)
Компетентните органи следва според нуждите да разгледат възможността да използват подхода за надзор на безопасността, изложен в настоящия регламент, и в други области за надзор, с цел да предоставят ефикасно и съгласувано наблюдение.
(6)
Аеронавигационните услуги, както и управлението на потоците въздушно движение (УПВД) и управлението на въздушното пространство (УВП), използват функционални системи, които дават възможност за управление на въздушното движение. Следователно всяка промяна на функционалните системи следва да подлежи на надзор на безопасността.
(7)
Компетентните органи следва да вземат всички необходими мерки, в случай че дадена система или съставен елемент на система не са съобразени със съответните изисквания. В тази връзка, и по-специално когато трябва да се публикува директива по безопасността, националният надзорен орган следва да разгледа възможността за инструктиране на съответните уведомени органи, имащи отношение към издаването на декларацията, посочена в член 5 или член 6 от Регламент (ЕО) № 552/2004, относно провеждането на конкретни проучвания по отношение на въпросната техническа система.
(8)
За прозрачността и отчетността на надзора на безопасността следва да допринасят ежегодни доклади за надзора на безопасността, изготвяни от компетентните органи. Докладите следва да бъдат адресирани до Комисията, Агенцията и държавата-членка, която назначава или създава компетентния орган. Освен това ежегодните доклади за надзора на безопасността следва да бъдат използвани в контекста на регионалното сътрудничество, стандартизационните инспекции съгласно Регламент (ЕО) № 216/2008 и международното наблюдение на надзора на безопасността. Съдържанието на докладите следва да включва съответната информация във връзка с наблюдението на нивото на безопасност, съответствието с приложимите регулаторни изисквания за безопасност на организациите, които са обект на надзор, програмата за регулаторните одити по безопасността, прегледа на аргументите по безопасността, промените във функционалните системи, въведени от организациите в съответствие с процедурите, приети от компетентния орган, и указанията за безопасност, издадени от този орган.
(9)
Съгласно член 10, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 216/2008 и член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 550/2004 компетентните органи следва да предприемат съответни мерки за тясно сътрудничество помежду си, за да осигурят адекватен надзор върху доставчиците на аеронавигационно обслужване, които предоставят услуги, свързани с въздушното пространство, за което е отговорна държава-членка, различна от държавата-членка, издала сертификата. Съгласно член 15 от Регламент (ЕО) № 216/2008 компетентните органи следва да обменят най-вече подходяща информация за надзора на организациите, свързан с безопасността.
(10)
Агенцията следва допълнително да оцени разпоредбите на настоящия регламент, по-специално тези, които се отнасят до надзора на безопасността при промени, и да даде становище за адаптирането на тези промени към общ системен подход, като вземе предвид включването на споменатите разпоредби в обща регулаторна структура за безопасността на гражданското въздухоплаване и опита, натрупан от заинтересованите страни и компетентните органи. Становището на Агенцията следва също така да има за цел улесняване на прилагането на държавната програма за безопасността (ДПБ) на ИКАО в рамките на Съюза като част от този общ системен подход.
(11)
За безопасното изпълнение на някои от мрежовите функции, създадени в съответствие с Регламент (ЕО) № 551/2004, се изисква съответният правен субект да се съобразява с някои изисквания за безопасност. Тези изисквания, които имат за цел да гарантират, че правният субект или организацията работят по безопасен начин, са посочени в Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията от 7 юли 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 (7). Това са изисквания за безопасност към организацията, които са много сходни с общите изисквания, съдържащи се в Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 на Комисията (8), но са адаптирани към отговорностите, свързани с безопасността на мрежовите функции. С цел подпомагане на общия системен подход за регулиране на безопасността в областта на гражданското въздухоплаване изпълнението на тези изисквания трябва да бъде следено по същия начин, по който се осъществява надзор върху доставчиците на аеронавигационно обслужване.
(12)
В своите препоръки от месец юли 2007 г. групата на високо равнище за бъдещата регулаторна рамка на европейската авиация подчерта необходимостта да се отдели регулаторният надзор от предоставянето на обслужване или функции. В съответствие с този принцип в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 се предвижда, че правният субект, определен да изпълнява мрежовите функции, трябва да бъде обект на съответен надзор. Тъй като Агенцията вече изпълнява независимата функция по надзор на безопасността на доставчиците на общоевропейски услуги за УВД/АНО в съответствие с член 22а от Регламент (ЕО) № 216/2008, би било изцяло в съответствие с европейската политика за безопасност на въздухоплаването да ѝ бъде възложено да подкрепя Комисията при изпълнението на същите задачи във връзка с функциите на Европейската мрежа.
(13)
Следователно е необходимо Регламент (ЕО) № 1315/2007 да бъде отменен.
(14)
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 (9) следва да бъде изменен, за да бъде адаптиран към настоящия регламент.
(15)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент определя изисквания, които трябва да бъдат прилагани за упражняването на функцията по надзор на безопасността от страна на компетентните органи по отношение на аеронавигационното обслужване, управлението на потоците въздушно движение (УПВД), управлението на въздушното пространство (УВП), за общото въздушно движение и други мрежови функции.
2. Настоящият регламент се прилага за дейностите на компетентните органи и квалифицираните организации, действащи от тяхно име, във връзка с надзора на безопасността на аеронавигационното обслужване, УПВД, УВП и други мрежови функции.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и член 3 от Регламент (ЕО) № 216/2008. Въпреки това определението на „сертификат“ в член 2, точка 15 от Регламент (ЕО) № 549/2004 не се прилага.
Прилагат се и следните определения:
1.
„коригиращо действие“ означава действие за отстраняване на причината за открито несъответствие;
2.
„функционална система“ означава комбинация от системи, процедури и човешки ресурси, организирани за изпълнение на определена функция в контекста на УВП;
3.
„управителен орган на мрежата“ означава безпристрастният и компетентен орган, на когото е възложено съгласно член 6, параграф 2 или 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 да изпълнява задълженията, описани във въпросния член и в настоящия регламент;
4.
„мрежови функции“ означава специфичните функции, описани в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004;
5.
„организация“ означава или доставчик на аеронавигационно обслужване, или правен субект, осигуряващ УПВД, УВП или други мрежови функции;
6.
„процес“ означава набор от взаимно свързани или взаимодействащи дейности, които преобразуват входящите елементи в изходящи;
7.
„аргумент по безопасността“ означава демонстрирането и доказателствата, че дадена предложена промяна на функционална система може да бъде въведена в рамките на целите и стандартите, установени чрез съществуващата регулаторна рамка, в съответствие с регулаторните изисквания за безопасност;
8.
„указание за безопасност“ означава документ, издаден или одобрен от компетентен орган, който налага провеждане на действия по функционална система за възстановяване на безопасността, когато доказателствата сочат, че иначе безопасността на въздухоплаването може да бъде компрометирана;
9.
„цел на безопасността“ означава качествена или количествена констатация, което определя максималната честота или вероятност, при която се очаква възникване на дадена опасност;
10.
„регулаторен одит по безопасността“ означава системна и независима проверка, провеждана от или от името на компетентен орган с цел определяне дали всички мерки, свързани с безопасността, или елементи от тези мерки, свързани с процесите и резултатите от тях, продукти или услуги, са в съответствие с изискванията за мерките по безопасността, и дали те се прилагат ефективно и са подходящи за постигане на очакваните резултати;
11.
„регулаторни изисквания за безопасност“ означава изискванията, установени от Съюза или от националното законодателство, за предоставяне на аеронавигационни услуги или функции по УПВД и УВП или на други мрежови функции, които също така засягат техническата и оперативната компетентност и годността за предоставяне на тези услуги и функции, управлението на безопасността им, както и системите, техните съставни части и съответните процедури;
12.
„изискване за безопасност“ означава средство за намаляване на риска, дефинирано от стратегията за намаляване на риска, с което се постига определена цел на безопасността, включително организационни, оперативни, процедурни, функционални изисквания, а също и изисквания, свързани с работните показатели или с оперативната съвместимост, както и с екологичните характеристики;
13.
„проверка“ означава потвърждаване чрез привеждане на обективни доказателства, че са изпълнени конкретни изисквания;
14.
„общоевропейска услуга по УВД/АНО“ означава дейност, която е предвидена и установена за потребители в повечето или във всички държави-членки и която може също да се разшири извън въздушното пространство на територията, за която се прилага Договорът.
Член 3
Компетентни органи за надзор
За целите на настоящия регламент и без да се засяга взаимното признаване на сертификатите на доставчиците на аеронавигационно обслужване в съответствие с член 7, параграф 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004 и член 11 от Регламент (ЕО) № 216/2008, компетентният орган за надзор трябва да бъде:
а)
за организации, чието основно място на стопанска дейност и, ако има такова, чието регистрирано седалище е в държава-членка, които същевременно осигуряват аеронавигационно обслужване на територията на въпросната държава-членка - националният надзорен орган, назначен или създаден от тази държава-членка;
б)
за организации, при които съгласно споразуменията, сключени между държавите-членки в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 550/2004, отговорностите за надзора на безопасността са били определени по начин, различен от указания в буква а) - компетентните органи, назначени или създадени по силата на тези споразумения. Тези споразумения трябва да съответстват на изискванията по член 2, параграфи от 3 до 6 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
за организации, предоставящи услуги по УВД/аеронавигационно обслужване във въздушното пространство на територията, за която се прилага Договорът, чието основно място на стопанска дейност и, ако има такова, чието регистрирано седалище се намира извън територията, предмет на разпоредбите на Договора - Европейската агенция за авиационна безопасност („Агенцията“);
г)
за организации, предоставящи общоевропейски услуги по УВД/АНО, както и за всички други мрежови функции във въздушното пространство на територията, за която се прилага Договорът - Агенцията.
Член 4
Функция по надзор на безопасността
1. Компетентните органи упражняват надзор на безопасността като част от общото наблюдение на изискванията, приложими за аеронавигационното обслужване, както и за УПВД, УВП и други мрежови функции, с цел да следят за безопасното осигуряване на тези дейности и да проверяват дали се спазват приложимите регулаторни изисквания по безопасността и мерките за тяхното изпълнение.
2. При сключване на споразумение за надзор на организации, действащи във функционални блокове въздушно пространство, които се простират във въздушно пространство, за което отговаря повече от една държава-членка, или в случаите на трансгранично обслужване съответните държави-членки определят и разпределят отговорностите за надзора на безопасността по начин, който гарантира, че:
а)
за прилагането на всяка разпоредба на настоящия регламент съществуват конкретни структури, носещи отговорността;
б)
държавите-членки имат ясен поглед върху механизмите за надзор на безопасността и резултатите от тях;
в)
се осигурява подходящ обмен на информация между органа(ите) за надзор и сертифициращия орган.
Държавите-членки правят редовен преглед на споразумението и неговото прилагане на практика, особено в светлината на постигнатото ниво на безопасност.
3. При сключване на споразумение за надзор на организации, действащи във функционални блокове въздушно пространство или в трансгранични дейности, в които Агенцията е компетентният орган за поне една от организациите в съответствие с член 3, буква б), въпросните държави-членки координират действията си с Агенцията, така че да гарантират, че са изпълнени букви а), б) и в) от параграф 2.
Член 5
Наблюдение на нивото на безопасност
1. Компетентните органи осигуряват редовно наблюдение и оценяване на постигнатите нива на безопасност с цел определяне дали тези нива съответстват на регулаторните изисквания за безопасност, приложими в блоковете въздушно пространство, за които те са отговорни.
2. Компетентните органи използват резултатите от наблюдението на безопасността, по-специално за да определят областите, в които приоритетно е необходима проверка на съответствието с регулаторните изисквания за безопасност.
Член 6
Проверка на съответствието с регулаторните изисквания за безопасност
1. Компетентните органи установяват процес, с цел утвърждаване на:
а)
съответствието с регулаторните изисквания за безопасността преди издаване или подновяване на сертификат, необходим за предоставяне на АНО, включително и с условията, свързани с безопасността, приложени към него;
б)
съответствието с всички задължения във връзка с безопасността, посочени в сертификата за определяне, издаден в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
текущото съответствие на организациите с приложимите регулаторни изисквания за безопасност;
г)
изпълнението на целите за безопасност, изискванията за безопасност и други условия относно безопасността, определени в:
i)
декларациите за проверка на системите, включително всички съответни декларации за съответствие или годност за употреба на съставни елементи на системите, издадени съгласно Регламент (ЕО) № 552/2004;
ii)
процедурите за оценяване и намаляване на риска, изисквани от регулаторните изисквания за безопасност, приложими за аеронавигационното обслужване, УПВД и УВП и управителния орган на мрежата;
д)
прилагането на указанията за безопасност.
2. Процесът, посочен в параграф 1, трябва:
а)
да бъде основан на документирани процедури;
б)
да бъде подкрепен с документация, специално предназначена да служи като ръководство за персонала за надзор на безопасността при изпълнението на неговите функции;
в)
да осигури на въпросната организация показатели за резултатите от дейността по надзор на безопасността;
г)
да се основава на регулаторни одити и прегледи по безопасността, провеждани в съответствие с членове 7, 9 и 10;
д)
да осигури на компетентните органи доказателствата, необходими за обосноваване на по-нататъшни действия, включително на мерките, предвидени в член 9 от Регламент (ЕО) № 549/2004, член 7, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 550/2004 и членове 10, 25 и 68 от Регламент (ЕО) № 216/2008 в случаите, в които липсва съответствие с регулаторните изисквания за безопасност.
Член 7
Регулаторни одити по безопасността
1. Компетентните органи за надзор или квалифицираните организации, упълномощени от тях, провеждат регулаторни одити по безопасността.
2. Регулаторните одити по безопасността, посочени в параграф 1, трябва:
а)
да осигурят на компетентните органи за надзор доказателства за съответствие с приложимите регулаторни изисквания за безопасност и с мерките за изпълнението им чрез оценяване на необходимостта от подобрение или коригиращо действие;
б)
да бъдат независими от дейностите по вътрешни одити, предприемани от въпросната организация като част от нейните системи за управление на безопасността или качеството;
в)
да бъдат провеждани от одитори с квалификация в съответствие с изискванията на член 12;
г)
да се прилагат за цялостните мерки за изпълнение или елементи от тях, както и за процесите, изделията и услугите;
д)
да определят дали:
i)
мерките за изпълнение са в съответствие с регулаторните изисквания за безопасност;
ii)
предприетите действия са в съответствие с мерките за изпълнение;
iii)
резултатите от предприетите действия съвпадат с резултатите, очаквани от мерките за изпълнение;
е)
водят до отстраняването на всякакви открити несъответствия в съответствие с член 8.
3. В рамките на програмата за инспекции, изисквана по силата на член 8 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011, компетентните органи установяват и обновяват минимум веднъж годишно програма за регулаторни одити по безопасността, за да:
а)
обхванат всички области, които са с потенциално значение от гледна точка на безопасността, с акцент върху тези области, в които са открити проблеми;
б)
обхванат всички организации, услуги и мрежови функции, работещи под наблюдението на компетентния орган;
в)
гарантират, че одитите се провеждат по начин, съобразен с нивото на риск, свързано с дейностите на организациите;
г)
гарантират, че се провеждат достатъчно одити за период от две години, за да се провери съответствието на всички тези организации с приложимите регулаторни изисквания за безопасност във всички съответни области на функционалната система;
д)
осигурят резултати от извършването на коригиращи действия.
4. Компетентните органи могат да променят обхвата на предварително планираните одити и да включват допълнителни одити винаги, когато възниква такава необходимост.
5. Компетентните органи решават кои мерки, елементи, услуги, функции, изделия, физически местоположения и дейности следва да бъдат обект на одити в рамките на определен период.
6. Наблюденията от одита и откритите несъответствия се документират. Несъответствията се подкрепят с доказателства, като се посочват приложимите регулаторни изисквания за безопасност и мерките за изпълнението им, по отношение на които е проведен одитът.
7. Изготвя се доклад за одита, включващ подробности за несъответствията.
Член 8
Коригиращи действия
1. Компетентните органи съобщават на одитираните организации констатациите от одита и едновременно с това изискват коригиращи действия за отстраняване на откритите несъответствия, без да се засяга което и да било допълнително действие, изисквано от приложимите регулаторни изисквания за безопасност.
2. Одитираните организации определят коригиращите действия, считани за необходими за отстраняване на несъответствието, както и срока за тяхното изпълнение.
3. Компетентните органи оценяват коригиращите действия, както и тяхното изпълнение, определени от одитираните организации, и ги приемат, ако оценката заключи, че те са достатъчни за отстраняване на несъответствията.
4. Одитираните организации започват коригиращите действия, приети от компетентните органи. Тези коригиращи действия и съответният последващ процес биват завършени в рамките на периода, приет от компетентните органи.
Член 9
Надзор на безопасността при промени във функционални системи
1. Когато организациите вземат решение дали да въведат в своите функционални системи промяна, свързана с безопасността, те използват само процедури, приети от съответния компетентен орган. В случая на доставчици на обслужване на въздушното движение и доставчици на обслужване, свързано с комуникациите, навигацията и надзора, компетентният орган приема тези процедури в рамките на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011.
2. Организациите уведомяват съответния компетентен орган за всички планирани промени, свързани с безопасността. За тази цел компетентните органи установяват подходящи административни процедури в съответствие с националното законодателство.
3. С изключение на случаите, в които се прилага член 10, организациите могат да приведат в изпълнение промяната, за която са уведомили, като следват процедурите, посочени в параграф 1 от настоящия член.
Член 10
Процедура за преглед на предложените промени
1. Компетентните органи преглеждат аргументите по безопасността, свързани с нови функционални системи или промени на съществуващи функционални системи, предложени от дадена организация, когато:
а)
оценяването на степента на сериозност, проведено в съответствие с приложение II, точка 3.2.4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011, определи клас на сериозност 1 или клас на сериозност 2 за потенциалните ефекти от установените опасности; или
б)
привеждането в изпълнение на промените изисква въвеждането на нови стандарти за въздухоплаване.
Когато компетентните органи определят, че има нужда от преглед в ситуации, различни от посочените в букви а) и б), те уведомяват организацията, че ще проведат преглед по безопасността на обявената промяна.
2. Прегледите се провеждат по начин, съобразен с нивото на риск, свързано с новата функционална система или с промяната на съществуващи функционални системи.
Прегледите трябва:
а)
да се основават на документирани процедури;
б)
да бъдат подкрепени с документация, специално предназначена да служи като ръководство за персонала за надзор на безопасността при изпълнението на неговите функции;
в)
да отчитат целите на безопасността, изискванията за безопасност и други условия по безопасността, свързани с въпросната промяна, които са определени в:
i)
декларациите за проверка на системи, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 552/2004;
ii)
декларациите за съответствие или годност за използване на съставните части на системи, посочени в член 5 от Регламент (ЕО) № 552/2004; или
iii)
документацията за оценка и намаляване на риска, съставена в съответствие с приложимите регулаторни изисквания за безопасността;
г)
да определят допълнителни условия за безопасност, свързани с въвеждането на промяната, когато това е необходимо;
д)
да оценят приемливостта на представените аргументи по безопасността, като отчитат:
i)
определянето на опасностите;
ii)
адекватността на определянето на класовете на сериозност;
iii)
валидността на целите на безопасността;
iv)
валидността, ефективността и приложимостта на изискванията за безопасност и на други установени условия по безопасността;
v)
доказателства за непрекъснатото спазване на целите на безопасността, изискванията за безопасност и други условия по безопасността;
vi)
доказателства, че в процеса на създаване на аргументите по безопасността се спазват приложимите регулаторни изисквания за безопасност;
е)
да проверят процеса, използван от организациите за създаване на аргументите по безопасността във връзка с въпросната нова функционална система или във връзка с промените на съществуващи функционални системи, които се разглеждат;
ж)
да определят необходимостта от проверка на текущото съответствие;
з)
да включват всякакви необходими дейности по съгласуване с органите, отговорни за надзора на безопасността по отношение на летателната годност и операциите по време на полет;
и)
да уведомяват за приемането, заедно с условията (когато е необходимо), или за неприемането, заедно със съответна обосновка, на разглежданата промяна.
3. Промените, разглеждани при прегледа, се въвеждат, след като бъдат приети от компетентните органи.
Член 11
Квалифицирани организации
1. Когато даден компетентен орган реши да делегира на квалифицирана организация провеждането на регулаторни одити или прегледи по безопасността в съответствие с настоящия регламент, той гарантира, че критериите, използвани за избор на орган измежду квалифицираните в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 550/2004 и член 13 от Регламент (ЕО) № 216/2008, включват следното:
а)
квалифицираната организация има предишен опит в оценяването на безопасността във въздухоплавателни обекти;
б)
квалифицираната организация не участва по същото време във вътрешни дейности в системите за управление на безопасността или качеството на въпросната организация;
в)
целият персонал, зает с провеждането на регулаторни одити или прегледи по безопасност, е адекватно обучен и квалифициран и отговаря на критериите за квалификация, посочени в член 12, параграф 3 от настоящия регламент.
2. Квалифицираната организация приема възможността да бъде обект на одит от страна на компетентния орган или на всеки друг орган, действащ от негово име.
3. Компетентните органи водят регистър на квалифицираните организации, упълномощени да провеждат регулаторни одити или прегледи по безопасност от тяхно име. Тези регистри документират съответствието с изискванията, посочени в параграф 1.
Член 12
Възможности за надзор на безопасността
1. Държавите-членки и Комисията гарантират, че компетентните органи имат необходимите възможности да гарантират надзора на безопасността на всички организации, работещи под тяхно наблюдение, както и достатъчно ресурси да провеждат дейностите, определени в настоящия регламент.
2. Компетентните органи изготвят и актуализират на всеки две години оценка на човешките ресурси, необходими за провеждане на техните функции по надзор на безопасността, като използват за основа анализа на процесите, изисквани от настоящия регламент, и тяхното прилагане.
3. Компетентните органи гарантират, че всички лица, участващи в дейности по надзор на безопасността, са компетентни да изпълняват изискваната функция. В този смисъл те следва да:
а)
определят и документират образованието, обучението, техническите и оперативните знания, опита и квалификациите, необходими за изпълняване на задълженията на всяка позиция, включена в дейности по надзор на безопасността в тяхната структура;
б)
осигурят специално обучение за лицата, които участват в дейности по надзор на безопасността в тяхната структура;
в)
гарантират, че персоналът, назначен да провежда регулаторни одити по безопасност, включително одиторският персонал от квалифицирани организации, отговаря на конкретни критерии за квалификация, дефинирани от компетентния органи. Критериите отчитат:
i)
познаването и разбирането на изискванията, свързани с аеронавигационното обслужване, УПВД, УВП и други мрежови функции, по отношение на които изисквания могат да бъдат провеждани регулаторни одити по безопасност;
ii)
използването на методи за оценяване;
iii)
уменията, необходими за ръководене на одит;
iv)
доказването на компетентността на одиторите чрез оценяване или друго подходящо средство.
Член 13
Указания за безопасност
1. Компетентните органи публикуват указание за безопасност, когато са открили в дадена функционална система състояние, което е в разрез с безопасността и което налага незабавни действия.
2. Указанията за безопасност се изпращат също до засегнатите организации, като съдържат минимум следната информация:
а)
състоянието, което е в разрез с безопасността;
б)
засегнатата функционална система;
в)
необходимите действия и тяхната обосновка;
г)
срока за осигуряване на съответствие на необходимите действия с указанието за безопасност;
д)
датата на влизането му в сила.
3. Компетентните органи изпращат копие от указанието за безопасност до Агенцията и до всички други съответни компетентни органи, по-специално до тези, които участват в надзора на безопасността на функционалната система, както и до Комисията.
4. Компетентните органи проверяват съответствието с приложимите указания за безопасност.
Член 14
Регистри за надзора на безопасността
Компетентните органи водят и осигуряват достъп до съответните регистри, свързани с техните процеси по надзор на безопасността, включително до докладите от всички регулаторни одити по безопасност и до други регистри по безопасността, свързани със сертификати, назначения, надзор на безопасността при промени, указания за безопасност и използване на квалифицирани организации.
Член 15
Докладване за надзора на безопасността
1. Компетентните органи изготвят годишен доклад за надзора на безопасността за действията, предприети съгласно настоящия регламент. Годишният доклад за надзор на безопасността съдържа също така информация относно:
а)
организационната структура и процедурите на компетентния орган;
б)
въздушното пространство, за което са отговорни държавите-членки, които са създали или назначили компетентния орган, ако е приложимо, и организациите, намиращи се по наблюдението на компетентния орган;
в)
квалифицираните организации, упълномощени да провеждат регулаторни одити по безопасност;
г)
съществуващите нива на ресурсите на органа;
д)
всякакви въпроси по безопасността, определени в процеса на надзора на безопасността, провеждан от компетентния орган.
2. Държавите-членки използват докладите, изготвени от техните компетентни органи, когато предоставят своите годишни доклади на Комисията, както се изисква съгласно член 12 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Годишните доклади за надзора на безопасността се предоставят на засегнатите държавите-членки в случай на функционални блокове въздушно пространство, на Агенцията, както и на програмите или дейностите, провеждани по приети международни споразумения за наблюдение или одитиране на прилагането на надзора на безопасността на аеронавигационното обслужване, УПВД, УВП и други мрежови функции.
Член 16
Обмен на информация между компетентните органи
Компетентните органи предприемат мерки за тясно сътрудничество в съответствие с членове 10 и 15 от Регламент (ЕО) № 216/2008 и член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 550/2004 и обменят всякаква подходяща информация, за да гарантират надзора на безопасността на всички организации, извършващи обслужване или изпълняващи функции с трансграничен характер.
Член 17
Преходни разпоредби
1. Действията, които са започнати преди влизането в сила на настоящия регламент въз основа на Регламент (ЕО) № 1315/2007, се управляват в съответствие с настоящия регламент.
2. Орган на държава-членка, който е носел отговорността за надзора на безопасността на организации, за които компетентен орган е Агенцията в съответствие с член 3, следва да прехвърли към Агенцията функцията по надзор на безопасността на тези организации 12 месеца след датата на влизане в сила на настоящия регламент, освен в случаите на надзор на безопасността на управителния орган на мрежата, като прехвърлянето, ако има такова, към Комисията, подпомагана от Агенцията, се извършва на датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 18
Отмяна
Регламент (ЕО) № 1315/2007 се отменя.
Член 19
Изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
Точка 1.1, буква д) от приложение IV към Регламент (ЕС) № 691/2010 се заменя със следното:
„д)
доклади за безопасността на националните надзорни органи, както е посочено в членове 7, 8 и 14 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1034/2011 на Комисията (10), както и доклади на националните надзорни органи за отстраняването на констатираните пропуски в безопасността, които са предмет на планове за коригиращи действия;
Член 20
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 октомври 2011 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1034/2011,
17. oktoober 2011,
lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2010
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (1) eriti selle artiklit 4,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (2) eriti selle artiklit 6,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (3) eriti selle artiklit 8b,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt peab komisjon, keda abistab Euroopa Lennundusohutusamet („amet”), võtma vastu asjakohased rakenduseeskirjad, et näha ette ohutusnõuded lennuliikluse korraldamise ohutusjärelevalve tõhusaks rakendamiseks. Määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 8b nõutakse, et välja töötada tulevad rakenduseeskirjad põhineksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)) (4) artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud määrustel. Kõnealune määrus põhineb komisjoni 8. novembri 2007. aasta määrusel (EÜ) nr 1315/2007, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ohutusjärelevalve ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005 (5).
(2)
On vaja täiendavalt määratleda pädevate asutuste roll ja funktsioonid, tuginedes määruse (EÜ) nr 216/2008, määruse (EÜ) nr 549/2004, määruse (EÜ) nr 550/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus)) (6) sätetele. Need määrused hõlmavad aeronavigatsiooniteenuste ohutuse nõudeid. Kui vastutus aeronavigatsiooniteenuste ohutu pakkumise eest lasub teenuseosutajal, siis liikmesriigid peaksid tagama pädevate asutuste poolse tõhusa järelevalve.
(3)
Käesolev määrus ei peaks hõlmama määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõike 2 punktis c sätestatud sõjalisi operatsioone ega sõjalist väljaõpet.
(4)
Pädevad asutused peaksid teostama ohutusauditeid ja hindamist kooskõlas käesoleva määrusega ning määrustega (EÜ) nr 216/2008 ja (EÜ) nr 550/2004 ettenähtud nõuetekohase kontrolli ja ülevaatuse osana.
(5)
Pädevad asutused peaksid vajaduse korral kaaluma käesoleva määrusega ettenähtud ohutusjärelevalve rakendamist ka muudes järelevalve valdkondades, et teostada tõhusat ja ühtset järelevalvet.
(6)
Aeronavigatsiooniteenuste, samuti lennuliiklusvoo juhtimise ja õhuruumi korraldamise puhul kasutatakse funktsionaalseid süsteeme, mis võimaldavad lennuliikluse korraldamist. Seetõttu tuleks funktsionaalsete süsteemide muudatuste üle teostada ohutusjärelevalvet.
(7)
Pädevad asutused peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, kui süsteem või selle koostisosa ei vasta asjakohastele nõuetele. Sellega seoses ja eriti juhul, kui tuleb välja anda ohutuseeskirjad, peaksid pädevad asutused kaaluma määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklis 5 või 6 nimetatud deklaratsiooni väljaandmisega seotud teavitatud asutusi kohustama teostama seoses kõnealuse tehnilise süsteemiga konkreetset uurimist.
(8)
Pädevate asutuste iga-aastaste ohutusjärelevalvet käsitlevate aruannetega suurendatakse ohutusjärelevalve läbipaistvust ja usaldusväärsust. Aruanded tuleks esitada komisjonile, ametile ja asjaomase pädeva asutuse määranud või asutanud liikmesriigile. Lisaks tuleks iga-aastaseid ohutusjärelevalvet käsitlevaid aruandeid kasutada seoses piirkondliku koostöö, määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste standardimiskontrollide ja rahvusvahelise ohutusjärelevalve kontrolliga. Aruanded peaksid hõlmama asjakohast teavet, milles käsitletakse ohutusnäitajate kontrolli, kontrollitavate organisatsioonide vastavust kohaldatavatele ohutusnõuetele, ohutusauditikava, ohutusargumentide läbivaatamist, funktsionaalsete süsteemide muudatusi, mida kontrollitavad organisatsioonid on rakendanud vastavalt pädevate asutuste heakskiidetud menetlustele ja pädevate asutuste väljaantud ohutuseeskirjadele.
(9)
Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 10 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõike 4 kohaselt peaksid pädevad asutused võtma vajalikke meetmeid omavaheliseks tihedaks koostööks, et tagada piisav järelevalve selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate üle, kellel on ühe liikmesriigi käest saadud kehtiv sertifikaat, kuid kes samuti osutavad teise liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumiga seotud teenuseid. Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 kohaselt peaksid pädevad asutused eelkõige vahetama organisatsioonide ohutusjärelevalvega seotud asjakohast teavet.
(10)
Amet peaks täiendavalt hindama käesoleva määruse sätteid, eelkõige neid, mis on seotud muudatuste ohutusjärelevalvega, ning esitama arvamuse, kuidas kohandada neid muudatusi tervikliku süsteemse lähenemisviisiga, pidades silmas nende sätete integreerimist tulevasse tsiviillennundusohutuse ühtsesse regulatiivraamistikku ning sidusrühmade ja pädevate asutuste kogemusi. Ameti arvamus peaks lisaks aitama hõlbustada Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO) riikliku ohutusprogrammi rakendamist liidus kõnealuse tervikliku süsteemse lähenemisviisi osana.
(11)
Mõnede määruses (EÜ) nr 551/2004 sätestatud võrgustiku funktsioonide ohutul täitmisel on vaja, et asjaomane üksus vastaks teatavatele ohutusnõuetele. Need nõuded, millega püütakse tagada, et selline üksus või organisatsioon tegutseb ohutult, on sätestatud komisjoni 7. juuli 2011. aasta määruses (EL) nr 677/2011, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010 (7). Need on organisatsiooni ohutusnõuded, mis on väga sarnased komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1035/2011 (8) sätestatud üldnõuetega, kuid neid on kohandatud võrgustiku funktsioonide ohutusalaste kohustustega. Selleks et toetada terviklikku süsteemset lähenemisviisi tsiviillennunduse valdkonna ohutuseeskirjadele, tuleb kõnealuste nõuete täitmise üle teostada järelevalvet samal viisil kui aeronavigatsiooniteenuste osutajate üle.
(12)
Euroopa lennunduse reguleeriva raamistiku tuleviku kõrgetasemeline rühm tõi oma 2007. aasta juuli soovitustes esile vajaduse eristada regulatiivset järelevalvet teenuste pakkumisest või funktsioonide täitmisest. Kooskõlas selle põhimõttega sätestab määruse (EÜ) nr 551/2004 artikkel 6, et võrgustiku funktsioonide täitjaks nimetatud üksuse suhtes tuleb teostada asjakohast järelevalvet. Kuna määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22a kohaselt teostab amet juba üleeuroopaliste lennuliikluse korraldajate ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate sõltumatut ohutusjärelevalvet, oleks Euroopa lennundusohutuspoliitikaga täielikult kooskõlas, kui ametile tehtaks ülesandeks toetada komisjoni samade ülesannete täitmisel seoses Euroopa võrgustiku funktsioonidega.
(13)
Seetõttu tuleb määrus (EÜ) nr 1315/2007 tunnistada kehtetuks.
(14)
Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, (9) tuleks muuta, et kohandada seda käesoleva määrusega.
(15)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse nõuded, mida tuleb kohaldada pädevate asutuste teostatava ohutusjärelevalve puhul seoses aeronavigatsiooniteenuste, lennuliikluse voogude juhtimise, üldist lennuliiklust hõlmava õhuruumi korralduse ja muude võrgustiku funktsioonidega.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse pädevate asutuste ja nende nimel tegutsevate kvalifitseeritud üksuste tegevuste suhtes, mis on seotud aeronavigatsiooniteenuste, lennuliikluse voogude juhtimise, õhuruumi korralduse ja muude võrgustiku funktsioonide ohutusjärelevalvega.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kohaldatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 3 sätestatud mõisteid. Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 2 punktis 15 esitatud mõistet „sertifikaat” ei kasutata.
Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:
1) „parandusmeede”- meede avastatud mittevastavuse kõrvaldamiseks;
2) „funktsionaalne süsteem”- süsteemide, menetluste ja inimressursside ühendamine lennuliikluse korraldamiseks;
3) „võrgustiku haldusasutus”- erapooletu ja pädev organ, kellele on usaldatud määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 lõike 2 või lõike 6 alusel kõnealuses artiklis ja käesolevas määruses kirjeldatud ülesannete täitmine;
4) „võrgustiku funktsioonid”- määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 kirjeldatud erifunktsioonid;
5) „organisatsioon”- aeronavigatsiooniteenuse osutaja või lennuliikluse voogude juhtimise või õhuruumi korraldamisega tegelev või muid võrgustiku funktsioone täitev üksus;
6) „protsess”- omavahel seotud või interaktiivsete tegevuste kogum, mis muundab sisendid väljunditeks;
7) „ohutusargument”- näide ja tõestus, et funktsionaalse süsteemi kavandatud muudatust saab rakendada olemasoleva õigusliku raamistikuga kehtestatud eesmärkide ja standardite kohaselt ning kooskõlas ohutusnõuetega;
8) „ohutusjuhis”- pädeva asutuse välja antud või kinnitatud dokument, millega määratakse meetmed, mida rakendada funktsionaalses süsteemis ohutuse taastamiseks, kui tõendid osutavad, et lennuliikluse ohutus võib vastasel juhul väheneda;
9) „ohutuseesmärk”- kvalitatiivne või kvantitatiivne hinnang, milles määratletakse ohutegurite ilmnemise maksimaalne eeldatav sagedus või tõenäosus;
10) „ohutusaudit”- pädeva asutuse poolt või nimel teostatud korrapärane ja sõltumatu kontroll, et määrata kindlaks, kas kogu ohutusalane tegevus või menetluste ja nende tulemuste, toodete või teenustega seotud osad vastavad ohutusalaste tegevuste nõuetele, kas neid rakendatakse tõhusalt ning kas need sobivad oodatavate tulemuste saavutamiseks;
11) „regulatiivsed ohutusnõuded”- aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks või lennuliiklusvoo juhtimiseks ja õhuruumi korraldamiseks liidu või siseriiklike eeskirjadega kehtestatud nõuded, mis käsitlevad tehnilist ja tegevuspädevust, sobivust kõnealuste teenuste osutamiseks ja ülesannete täitmiseks, ohutusjuhtimist ja ohutussüsteeme ning nende koostisosasid ja seotud menetlusi;
12) „ohutusnõue”- riski vähendamise meetmed, mis tulenevad teatava ohutuseesmärgi saavutamiseks ettenähtud riskide vähendamise strateegiast ning milleks võivad olla korraldus-, tegevus-, menetlus-, funktsiooni-, toimivus- ja koostalitlusvõimega seotud nõuded või keskkonnatingimused;
13) „kontrollimine”- teatavate nõuete täitmise kinnitamine objektiivsete tõendite kontrollimise teel;
14) „üleeuroopaline lennuliikluse korraldamine / aeronavigatsiooniteenus”- enamiku või kõigi liikmesriikide kasutajate jaoks kavandatud ja loodud tegevus, mis võib ulatuda ka kaugemale kui selle territooriumi õhuruum, kus aluslepingut kohaldatakse.
Artikkel 3
Pädevad järelevalveasutused
Käesoleva määruse tähenduses ja ilma, et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõike 8 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 kohast aeronavigatsiooniteenuste osutajate sertifikaatide vastastikust tunnustamist, on pädevad järelevalveasutused:
a)
organisatsioonide jaoks, kelle põhitegevuskoht ja olemasolu korral ka registrijärgne asukoht asub mõnes liikmesriigis ja kes osutavad selle liikmesriigi territooriumil aeronavigatsiooniteenuseid: riiklik järelevalveasutus, kelle kõnealune liikmesriik on selleks nimetanud või sellena loonud;
b)
organisatsioonide jaoks, milles liikmesriikide vahel määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 kohaselt sõlmitud lepingute alusel on vastutus ohutusjärelevalve eest määratud teisiti kui punktis a: nende lepingute alusel nimetatud või asutatud pädevad asutused. Kõnealused lepingud peavad vastama määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõigete 3-6 nõuetele;
c)
organisatsioonide jaoks, kes osutavad lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuseid selle territooriumi õhuruumis, mille suhtes aluslepingut kohaldatakse, ja kelle põhitegevuskoht ja olemasolu korral ka registrijärgne asukoht asub väljaspool kõnealust territooriumi: Euroopa Lennundusohutusamet („amet”);
d)
organisatsioonide jaoks, kes osutavad üleeuroopalisi lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuseid ja täidavad ka kõiki muid võrgustiku funktsioone selle territooriumi õhuruumis, mille suhtes asutamislepingut kohaldatakse: amet.
Artikkel 4
Ohutusjärelevalve
1. Pädevad asutused teostavad ohutusjärelevalvet aeronavigatsiooniteenuste ning lennuliiklusvoo juhtimise, õhuruumi korraldamise ja muude võrgustiku funktsioonide suhtes kohaldavate nõuete järelevalve osana, et jälgida kõnealuste tegevuste osutamise ohutust ja kontrollida kohaldatavate regulatiivsete ohutusnõuete ja nende rakenduskorra täitmist.
2. Kokkuleppe sõlmimisel, mis hõlmab selliste organisatsioonide järelevalvet, kes tegelevad funktsionaalsete õhuruumiosadega, mis hõlmavad mitme liikmesriigi vastutusalasse kuuluvat õhuruumi, või kui tegemist on piiriülese teenuste osutamisega, määratlevad ja jagavad asjaomased liikmesriigid ohutusjärelevalve vastutusvaldkonnad viisil, millega tagatakse, et:
a)
käesoleva määruse sätete rakendamiseks on olemas konkreetsed vastutusalad;
b)
liikmesriikidel on ülevaade ohutusjärelevalve mehhanismist ja selle tulemustest;
c)
järelevalvet teostavate asutuste ja sertifitseerimisasutuse vahel on tagatud asjakohane teabevahetus.
Liikmesriigid vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe ja selle tegeliku rakendamise, pidades eelkõige silmas saavutatud ohutusnäitajaid.
3. Kokkuleppe sõlmimisel, mis hõlmab selliste funktsionaalsete õhuruumiosadega või piiriülese tegevusega tegelevate organisatsioonide järelevalvet, kus vähemalt ühe organisatsiooni pädevaks asutuseks on artikli 3 punkti b kohaselt amet, kooskõlastavad asjaomased liikmesriigid oma tegevuse ametiga, tagamaks et lõike 2 punktide a, b ja c tingimused on täidetud.
Artikkel 5
Ohutusnäitajate kontroll
1. Pädevad asutused kontrollivad ja hindavad korrapäraselt saavutatud ohutuse taset, et määrata kindlaks, kas see vastab nende vastutusalas olevate õhuruumiosade suhtes kohaldatavatele regulatiivsetele ohutusnõuetele.
2. Pädevad asutused kasutavad ohutuse kontrollimise tulemusi eelkõige selleks, et määrata kindlaks valdkonnad, kus regulatiivsete ohutusnõuete täitmist on vaja kontrollida esmajärjekorras.
Artikkel 6
Regulatiivsete ohutusnõuete järgimise kontrollimine
1. Pädevad asutused kehtestavad protsessi, mille kaudu kontrollida:
a)
vastavust kohaldatavatele regulatiivsetele ohutusnõuetele (sh sertifikaadile lisatud ohutusalased tingimused) enne aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks vajaliku sertifikaadi väljastamist või uuendamist;
b)
määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 8 kohaselt välja antud määramisaktis sätestatud mis tahes ohutusalaste kohustuste täitmist;
c)
organisatsioonide pidevat vastavust kohaldatavatele regulatiivsetele ohutusnõuetele;
d)
ohutuseesmärkide, ohutusnõuete ja muude ohutusalaste tingimuste täitmist, mis on määratletud:
i)
deklaratsioonis süsteemide vastavustõendamise kohta, sealhulgas mis tahes asjakohases määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt väljastatud deklaratsioonis süsteemi koostisosade vastavuse või kasutussobivuse kohta;
ii)
riski hindamise ja maandamise menetlustes, mis on ette nähtud aeronavigatsiooniteenuste, lennuliiklusvoo juhtimise, õhuruumi korraldamise ja võrgustiku haldusasutuse suhtes kohaldatavate regulatiivsete ohutusnõuetega;
e)
ohutuseeskirjade täitmist.
2. Lõikes 1 osutatud protsess peab:
a)
põhinema dokumenteeritud korral;
b)
toetuma dokumentidele, millega antakse ohutusjärelevalve töötajatele nende ülesannete täitmiseks juhiseid;
c)
andma asjaomasele organisatsioonile teavet ohutusjärelevalve tulemuste kohta;
d)
põhinema artiklite 7, 9 ja 10 kohaselt teostatud ohutusaudititel ja läbivaatamistel;
e)
andma pädevatele asutustele tõendusmaterjali, mida on vaja, et võtta täiendavaid meetmeid, sealhulgas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklitega 10, 25 ja 68 ettenähtud meetmed, juhul kui regulatiivseid ohutusnõudeid ei täideta.
Artikkel 7
Ohutusauditid
1. Ohutusauditeid teostavad pädevad asutused või nende poolt volitatud kvalifitseeritud üksused.
2. Lõikes 1 osutatud ohutusauditid peavad:
a)
andma pädevatele asutustele tõendusmaterjali kohaldatavate regulatiivsete ohutusnõuete ja nende rakenduskorra täitmise kohta, hinnates parandusmeetmete võtmise vajadust;
b)
olema sõltumatud organisatsiooni sisekontrollist ja moodustama osa organisatsiooni ohutus- või kvaliteedijuhtimise süsteemist;
c)
olema teostatud artikli 12 nõuete kohaselt kvalifitseeritud audiitorite poolt;
d)
kehtima kogu rakenduskorra või selle osade, menetluste, toodete või teenuste suhtes;
e)
kontrollima, kas:
i)
rakenduskord vastab regulatiivsetele ohutusnõuetele;
ii)
võetud meetmed vastavad rakenduskorrale;
iii)
võetud meetmete tulemused vastavad rakenduskorra oodatud tulemustele;
f)
viima parandusmeetmeteni mis tahes nõuetele mittevastavuse lõpetamiseks artikli 8 kohaselt.
3. Rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 artikliga 8 ettenähtud kontrolliprogrammi raames kehtestavad ja ajakohastavad pädevad asutused vähemalt korra aastas ohutusauditikava, et:
a)
hõlmata kõiki ohutusega seotud valdkondi, keskendudes valdkondadele, kus on tekkinud probleeme;
b)
hõlmata kõik pädeva asutuse järelevalve all toimivad organisatsioonid, teenused ja võrgustiku funktsioonid;
c)
tagada, et auditid teostatakse vastavalt organisatsioonide tegevuste riskitasemele;
d)
tagada, et kahe aasta jooksul teostatakse piisavalt auditeid kontrollimaks, kas kõik kõnealused organisatsioonid järgivad kohaldatavaid regulatiivseid ohutusnõudeid kõigis olulistes valdkondades;
e)
tagada parandusmeetmete rakendamise kontroll.
4. Pädevad asutused võivad muuta eelnevalt kavandatud auditite ulatust ja teha vajaduse korral täiendavaid auditeid.
5. Pädevad asutused otsustavad, milliseid menetlusi, elemente, teenuseid, funktsioone, tooteid, asukohti ja tegevusi tuleb ettenähtud ajavahemiku jooksul auditeerida.
6. Auditi käigus tehtud märkused ja nõuetele mittevastavused dokumenteeritakse. Kõik mittevastavused tuleb tõendada ja määratleda vastavalt kohaldatavatele regulatiivsetele ohutusnõuetele ja nende rakenduskorrale, mille suhtes auditit teostati.
7. Koostatakse auditeerimisaruanne, mis hõlmab üksikasju mittevastavuste kohta.
Artikkel 8
Parandusmeetmed
1. Pädevad asutused teatavad auditi tulemustest auditeeritud organisatsioonile ja nõuavad samal ajal parandusmeetmete võtmist, et lõpetada tuvastatud mittevastavus, ilma et see piiraks kohaldatavate regulatiivsete ohutusnõuetega ettenähtud täiendavate meetmete võtmist.
2. Auditeeritud organisatsioonid määravad kindlaks mittevastavuste lõpetamiseks vajalikud parandusmeetmed ja nende rakendamise ajavahemiku.
3. Pädevad asutused hindavad auditeeritud organisatsiooni määratud parandusmeetmeid ja samuti nende rakendamist ning kinnitavad need, kui need on hinnangu kohaselt mittevastavuse lõpetamiseks piisavad.
4. Auditeeritud organisatsioonid võtavad kasutusele pädevate asutuste kinnitatud parandusmeetmed. Kõnealused parandusmeetmed ja nende järelmeetmed tuleb rakendada pädevate asutuste kinnitatud ajavahemiku jooksul.
Artikkel 9
Funktsionaalsete süsteemide muutuste ohutusjärelevalve
1. Oma funktsionaalses süsteemis tehtavate ohutusega seotud muudatuste üle otsustades kasutab organisatsioon ainult asjaomaste pädevate asutuste kinnitatud menetlusi. Lennuliiklus-, side-, navigatsiooni- või jälgimisteenuste osutajate puhul kinnitavad asjaomased pädevad asutused kõnealused menetlused rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 kohaselt.
2. Organisatsioonid teatavad asjaomastele pädevatele asutustele kõigist ohutusega seotud kavandatud muudatustest. Sel eesmärgil kehtestavad pädevad asutused siseriiklike õigusnormide kohaselt asjakohased haldusmenetlused.
3. Kui ei kohaldata artiklit 10, võivad organisatsioonid rakendada teatatud muudatuse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud menetluste kohaselt.
Artikkel 10
Kavandatud muudatuste läbivaatamise kord
1. Pädevad asutused vaatavad läbi ohutusargumendid, mis on seotud uue funktsionaalse süsteemiga või organisatsiooni kavandatud muudatustega olemasolevas funktsionaalses süsteemis, kui:
a)
rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 II lisa punkti 3.2.4 kohaselt teostatud tõsiduse hindamisel määratakse ohutegurite võimaliku mõju tõsidusastmeks 1 või 2, või
b)
muudatuste rakendamiseks on vaja kehtestada uued lennundusstandardid.
Kui pädevad asutused leiavad, et on vaja läbi vaadata alapunktides a ja b hõlmamata olukorrad, teatavad nad organisatsioonile, et teatatud muudatustega seotud ohutusnäitajad vaadatakse läbi.
2. Läbivaatamist teostatakse vastavalt uue funktsionaalse süsteemi või olemasolevas funktsionaalses süsteemis tehtavate muudatuste riskitasemele.
Läbivaatamine peab:
a)
toimuma dokumenteeritud korra alusel;
b)
toetuma dokumentidele, millega antakse ohutusjärelevalve töötajatele nende ülesannete täitmiseks juhiseid;
c)
võtma arvesse kavandatud muudatustega seotud ohutuseesmärke, ohutusnõudeid ja muid ohutusalaseid tingimusi, mis on kindlaks määratud:
i)
määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklis 6 osutatud deklaratsioonides süsteemide vastavustõendamise kohta;
ii)
määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklis 5 osutatud deklaratsioonides koostisosade vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta või
iii)
kohaldatavate regulatiivsete ohutusnõuete kohaselt kehtestatud riski hindamise ja vähendamise dokumentides;
d)
vajaduse korral määratlema muudatuste rakendamisega seotud täiendavad ohutusalased tingimused;
e)
hindama esitatud ohutusargumentide vastuvõetavust, võttes arvesse järgmist:
i)
ohutegurite kindlakstegemine;
ii)
järjepidevus tõsidusastmete määramisel;
iii)
ohutuseesmärkide põhjendatus;
iv)
ohutusnormide ja muude määratletud ohutusalaste tingimuste põhjendatus, tõhusus ja rakendatavus;
v)
tõendamine, et ohutuseesmärke, ohutusnorme ja muid ohutusalaseid tingimusi täidetakse jätkuvalt;
vi)
tõendamine, et ohutusargumentide väljatöötamise menetlus vastab kohaldatavatele ohutusnõuetele;
f)
kontrollima menetlusi, mida organisatsioonid kasutavad ohutusargumentide väljatöötamiseks seoses uue funktsionaalse süsteemiga või kavandatavate muudatustega olemasolevas funktsionaalses süsteemis;
g)
hindama vajadust kontrollida pidevat vastavust nõuetele;
h)
tegema vajalikku koostööd lennukõlblikkuse ja -tegevuse ohutusjärelevalvet teostavate asutustega;
i)
teatama kavandatavate muudatuste vastuvõtmisest (vajaduse korral teatavatel tingimustel) või tagasilükkamisest koos põhjendustega.
3. Läbivaatamisel kaalutud muudatuste rakendamise peavad heaks kiitma pädevad asutused.
Artikkel 11
Kvalifitseeritud üksused
1. Kui pädev asutus otsustab volitada kvalifitseeritud üksust tegema käesoleva määruse kohaseid ohutusauditeid või läbivaatamisi, tagab ta, et määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 3 või määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 13 kohaste kvalifitseeritud üksuste hulgast ühe väljavalimiseks kasutatud kriteeriumid hõlmavad järgmist:
a)
kvalifitseeritud üksusel on varasemaid kogemusi lennundusüksuste ohutuse hindamisel;
b)
kvalifitseeritud üksus ei ole samal ajal kaasatud asjaomase organisatsiooni ohutus- või kvaliteedijuhtimise süsteemi sisetegevustesse;
c)
kõik ohutusauditite või läbivaatamistega seotud töötajad on nõuetekohaselt koolitatud ja kvalifitseeritud ning vastavad käesoleva määruse artikli 12 lõikes 3 sätestatud kvalifikatsioonikriteeriumidele.
2. Kvalifitseeritud üksus nõustub võimalusega, et teda auditeerib pädev asutus või selle poolt volitatud organ.
3. Pädevad asutused peavad registrit kvalifitseeritud üksuste kohta, kes on nende nimel volitatud teostama ohutusauditeid või läbivaatamisi. Registris kajastatakse vastavust lõikes 1 sätestatud nõuetele.
Artikkel 12
Ohutusjärelevalvealane suutlikkus
1. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et pädevatel asutustel oleks vajalik suutlikkus teostada kõigi nende järelevalve alla kuuluvate organisatsioonide ohutusjärelevalvet, sealhulgas piisavalt vahendeid käesolevas määruses määratletud ülesannete täitmiseks.
2. Pädevad asutused koostavad ja ajakohastavad iga kahe aasta järel hinnangu inimressursside kohta, mida on vaja käesoleva määrusega ettenähtud menetluste analüüsil põhineva ohutusjärelevalve teostamiseks ja kõnealuste menetluste rakendamiseks.
3. Pädevad asutused tagavad, et kõik ohutusjärelevalvega tegelevad isikud on pädevad nõutud ülesannete täitmiseks. Sellega seoses peavad nad:
a)
määratlema ja dokumenteerima hariduse, koolituse, tehnilised ja/või rakenduslikud teadmised, kogemused ja kvalifikatsiooni, mida on vaja nende struktuuri raames ohutusjärelevalvega seotud iga ametikoha tööülesannete täitmiseks;
b)
tagama nende struktuuri raames ohutusjärelevalvega tegelevatele töötajatele erikoolituse;
c)
tagama, et ohutusauditeid teostavad töötajad, sealhulgas kvalifitseeritud üksuste töötajad, vastavad pädeva asutuse määratletud kvalifikatsioonikriteeriumidele. Kriteeriumid hõlmavad:
i)
teadmisi ja arusaamist aeronavigatsiooniteenuste osutamise, lennuliiklusvoo juhtimise, õhuruumi korraldamise ja muude võrgustiku funktsioonidega seotud nõuetest, mille täitmise kontrollimiseks teostatakse ohutusauditeid;
ii)
hindamismeetodite kasutamist;
iii)
auditi korraldamiseks vajalikke oskusi;
iv)
audiitorite pädevuse tõendamist hindamise teel või muul vastuvõetaval viisil.
Artikkel 13
Ohutuseeskirjad
1. Pädevad asutused annavad välja ohutuseeskirjad, kui nad on funktsionaalses süsteemis tuvastanud ohuolukorra, mille likvideerimiseks on vaja võtta viivitamatult meetmeid.
2. Ohutuseeskirjad edastatakse asjaomastele organisatsioonidele ja need sisaldavad vähemalt järgmist teavet:
a)
ohuolukorra määratlemine;
b)
ohustatud funktsionaalse süsteemi määratlemine;
c)
vajalikud meetmed ja nende põhjendus;
d)
tähtaeg, mille jooksul vajalikud meetmed tuleb viia vastavusse ohutuseeskirjadega;
e)
ohutuseeskirjade jõustumise kuupäev.
3. Pädevad asutused edastavad ohutuseeskirjade koopia ametile ja teistele asjaomastele pädevatele asutustele, eelkõige funktsionaalse süsteemi ohutusjärelevalvega seotud asutustele, ning komisjonile.
4. Pädevad asutused kontrollivad kohaldavate ohutuseeskirjade täitmist.
Artikkel 14
Ohutusjärelevalve register
Pädevad asutused võimaldavad või säilitavad juurdepääsu ohutusjärelevalvega seotud asjakohasele registrile, sealhulgas ohutusauditite aruannetele ja muudele ohutusalastele dokumentidele, mis on seotud sertifikaatidega, määramistega, muudatuste ohutusjärelevalvega, ohutuseeskirjadega ja kvalifitseeritud üksuste kasutamisega.
Artikkel 15
Ohutusjärelevalve aruandlus
1. Pädevad asutused koostavad igal aastal ohutusjärelevalvearuande käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete kohta. Ohutusjärelevalve aastaaruanne hõlmab muu hulgas järgmist teavet:
a)
pädeva asutuse organisatsiooniline ülesehitus ja menetluskord;
b)
sellise liikmesriigi vastutusalasse kuuluv õhuruum, kes lõi või nimetas pädeva asutuse (kui see on olemas) ja pädeva asutuse järelevalve alla kuuluvad organisatsioonid;
c)
kvalifitseeritud üksused, kes on volitatud teostama ohutusauditeid;
d)
pädeva asutuse olemasolevad vahendid;
e)
pädeva asutuse teostatud ohutusjärelevalvemenetluste käigus tuvastatud mis tahes ohutusalased küsimused.
2. Liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 12 kohaselt komisjonile esitatavate aastaaruannete koostamisel pädevate asutuste koostatud aruandeid.
Ohutusjärelevalve aastaaruanne tehakse kättesaadavaks funktsionaalsete õhuruumiosadega seotud liikmesriikidele, ametile ja rahvusvaheliste kokkulepete kohaste programmide või tegevuste puhul, et jälgida või auditeerida aeronavigatsiooniteenuste, lennuliiklusvoo juhtimise, õhuruumi korraldamise ja muude võrgustiku funktsioonide ohutusjärelevalve rakendamist.
Artikkel 16
Teabevahetus pädevate asutuste vahel
Pädevad asutused võtavad meetmed, et teha määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklite 10 ja 15 ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõike 4 kohaselt tihedat koostööd ja vahetada mis tahes asjakohast teavet, et tagada kõigi piiriüleseid teenuseid osutavate või ülesandeid täitvate organisatsioonide ohutusjärelevalve.
Artikkel 17
Üleminekusätted
1. Määruse (EÜ) nr 1315/2007 alusel enne käesoleva määruse jõustumist algatatud menetlusi hallatakse vastavalt käesoleva määrusele.
2. Nende organisatsioonide ohutusjärelevalve eest vastutanud liikmesriigi asutus, kelle suhtes vastavalt artiklile 3 on pädevaks asutuseks amet, annab nende organisatsioonide ohutusjärelevalve teostamise ülesande ametile üle 12 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumiskuupäevast, v.a võrgustiku haldusasutuse ohutusjärelevalve, mille teostamine tuleb vajaduse korral komisjonile, keda abistab amet, üle anda käesoleva määruse jõustumiskuupäeval.
Artikkel 18
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 1315/2007 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 19
Määruse (EL) nr 691/2010 muutmine
Määruse (EL) nr 691/2010 IV lisa punkti 1.1 alapunkt e asendatakse järgmisega:
„e)
komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1034/2011 (10) artiklites 7, 8 ja 14 osutatud riikliku järelevalveasutuse ohutusaruanded ning samuti parandusmeetmete kavades sisalduvad riikliku järelevalveasutuse aruanded kindlaksmääratud ohutusalaste puudujääkide kõrvaldamise kohta;
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. oktoober 2011