РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1031/2010 НА КОМИСИЯТА
от 12 ноември 2010 г.
относно графика, управлението и други аспекти на търга на квоти за емисии на парникови газове съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (1), и по-специално член 3г, параграф 3 и член 10, параграф 4 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2003/87/ЕО беше преразгледана и изменена с Директива 2008/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел включване на авиационните дейности в схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността (2), както и с Директива 2009/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО, с оглед подобряване и разширяване на схемата на Общността за търговия с квоти за емисии на парникови газове (3). Едно от подобренията, въведени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО е, че търгът следва да е основен принцип при разпределението на квоти, тъй като той е най-простото и, по общо мнение, икономически най-ефективното средство за тази цел. Ефективността на схемата за търговия с емисии зависи от наличието на ясен сигнал за цената на въглерода, за да се постигне намаляване на емисиите на парникови газове с най-малки възможни разходи. Търгът следва да благоприятства и да засили такъв сигнал за цената на въглерода.
(2)
В член 10, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО се изисква от държавите-членки да провеждат търг за квотите, попадащи в обхвата на глава III от същата директива, които не се разпределени безплатно. Следователно, държавите-членки са длъжни да провеждат търг за квотите, които не са разпределени безплатно. По отношение на квотите, които не са разпределени безплатно, държавите-членки не могат да използват никакви други начини за тяхното разпределяне, нито да ги задържат или отменят.
(3)
В член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО са установени различните цели на тръжния процес. Той следва да бъде предвидим, по-специално по отношение на графика и реда на провеждане на търговете и очакваните обеми квоти, които ще бъдат осигурени. Търговете следва да се организират по начин, който гарантира пълен, справедлив и равнопоставен достъп на малките и средни предприятия, които са обхванати от схемата за търговия с емисии, достъп на малките емитери, едновременен достъп до информация за всички участници, предотвратяване на евентуално компрометиране на търговете от страна на участници в тях и ефективност на разходите за организиране и участие в търговете с оглед избягване на неоправдани административни разходи.
(4)
Тези цели следва да бъдат разбирани в контекста на общите цели, поставени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО, които включват, inter alia, повече хармоничност, избягване на нарушенията на конкуренцията и по-голяма предвидимост - всички тези цели следва да допринесат за засилване на сигнала за цената на въглерода, за да се постигне намаляване на емисиите с най-малки разходи. И действително, засилването на усилията за намаляване на емисиите изисква икономическа ефективност в най-висока степен, основаваща се на напълно хармонизирани условия за разпределянето на квоти в рамките на Съюза.
(5)
Член 3г, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО предвижда провеждане на търг за 15 % от квотите по глава II от същата директива в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012, а член 3г, параграф 2 предвижда провеждане на търг за същия процент квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО в периода от 1 януари 2013 г. нататък. Член 3г, параграф 3 изисква да бъде приет регламент с подробни разпоредби относно продажбата чрез търг от държавите-членки на квоти по глава II, за които не се изисква да бъдат издадени безплатно в съответствие с член 3г, параграфи 1 и 2 или член 3е, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО.
(6)
Според по-голямата част от заинтересованите страни, участвали в обсъждането, проведено преди приемането на настоящия регламент, преобладаващото мнозинство на държавите-членки и съгласно проведената от Комисията оценка на въздействието, най-добрият начин за постигане на общите цели, поставени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО, е чрез създаването на обща тръжна инфраструктура, при която търговете да бъдат провеждани от обща тръжна платформа. Чрез такъв подход биха се избегнали всякакви нарушения на вътрешния пазар. Този подход дава възможност за постигането на най-висока степен на икономическа ефективност и позволява тръжното разпределение на квотите да става въз основа на напълно хармонизирани условия в рамките на Съюза. Нещо повече, провеждането на търговете посредством обща тръжна платформа засилва по най-добър начин сигнала за цената на въглерода към стопанските оператори, необходим за вземането на инвестиционни решения, които с най-малки разходи да доведат до намаляване на емисиите на парникови газове.
(7)
Според по-голямата част от заинтересованите страни, участвали в обсъждането, проведено преди приемането на настоящия регламент, преобладаващото мнозинство на държавите-членки и съгласно проведената от Комисията оценка на въздействието, обща тръжна инфраструктура, при която търговете се провеждат от обща тръжна платформа, води също така и до възможно най-доброто постигане на целите от член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Този подход представлява най-ефективният от гледна точка на разходите начин за търг на квоти, без неоправдани административни тежести, които непременно биха се появили при използването на множество тръжни инфраструктури. Той най-добре осигурява открит, прозрачен и недискриминационен достъп до търговете, както de jure, така и de facto. Такъв общ подход би осигурил предвидимостта на тръжния календар и би засилил по най-добър начин яснотата на сигнала за цената на въглерода. Общата тръжна инфраструктура е от особено значение с оглед предоставяне на равноправен достъп на малките и средни предприятия, които са обхванати от схемата за търговия с емисии, както и на малките емитери. В действителност разходите за опознаване на повече от една тръжни платформи и за регистриране и участие в тях биха били изключително натоварващи за такива дружества. Наличието на обща тръжна платформа улеснява широкото участие от целия Съюз и така най-добре ограничава риска от компрометиране на търговете от някои участници чрез използването на търговете като средство за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба.
(8)
Все пак, с цел да се ограничи всеки възможен риск за намаляване на конкуренцията на пазара навъглерод, настоящият регламент предвижда възможност за държавите-членки да предпочетат да не участват в общата тръжна платформа, а вместо това да изберат свои собствени тръжни платформи, при условие че тези алтернативни платформи бъдат вписани в приложение към настоящия регламент. За такова вписване следва да е необходимо съответната държава-членка да уведоми Комисията за избраната алтернативна платформа. Въпреки това тази възможност неизбежно е свързана с непостигане на пълна хармонизация на тръжния процес и по тази причина формулираните в настоящия регламент разпоредби следва да бъдат преразгледани в рамките на първоначален петгодишен период, като бъдат проведени и обсъждания със заинтересовани страни, с оглед да бъдат въведени промени, каквито бъдат счетени за необходими в светлината на придобития опит. След като получи нотификация от държава-членка във връзка с избор на алтернативна платформа, Комисията следва без излишно забавяне да предприеме действия за вписването на тази алтернативна платформа.
(9)
Също така би следвало да е възможно дадена държава-членка да поиска от тръжния инспектор да подготви доклад за функционирането на тръжната платформа, която тази държава-членка възнамерява да избере, например при подготовката на изменение на настоящия регламент във връзка с вписването на алтернативните тръжни платформи. Освен това тръжният инспектор следва да прави преглед на съответствието на всички тръжни платформи с изискванията на настоящия регламент и с целите от член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, както и да докладва за това на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа. Този преглед следва да включва въздействието на търговете върху пазарните позиции на тръжните платформи на вторичния пазар. За да се избегне нежелано от държавите-членки блокиращо обвързване с която и да е тръжна платформа отвъд периода, за който тя е избрана, във всеки един договор за избор на тръжна платформа следва да бъдат включени подходящи клаузи, изискващи от съответната тръжна платформа да предаде всички материални и нематериални активи, необходими за провеждането на търгове от тръжна платформа, неин правоприемник.
(10)
Изборът по отношение на броя на тръжните платформи и вида на образуванията, които могат да бъдат тръжни платформи, е от основно значение за приетите в настоящия регламент разпоредби за предвидим тръжен календар, както и за мерките за достъп до търговете, за устройството им, а също и за разпоредбите за управление на обезпеченията, плащанията и доставките и за тръжния надзор. Без да знае броя на тръжните платформи и специфичните възможности на институцията, избрана да провежда търговете, Комисията не би могла да приеме такива разпоредби в рамките на напълно хармонизиран регламент. Ето защо, приетите в настоящия регламент мерки се основават на постановката, че търговете ще бъдат провеждани посредством обща тръжна платформа, като в същото време е предвидена процедура за уточняване на броя и качествата на всякакви други тръжни платформи, които държава-членка може да реши да използва.
(11)
С оглед на отбелязаните в съображение 10 ограничителни фактори, уместно е във връзка с вписването на алтернативна тръжна платформа в приложение към настоящия регламент да бъдат въведени условия и задължения. Вписването на алтернативна платформа в приложение към настоящия регламент не засяга правомощията на Комисията да предлага отписване на дадена тръжна платформа, по-специално в случай на нарушение на настоящия регламент или на целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. При отсъствие на вписване, съответната държава-членка следва да проведе търг за своите квоти чрез общата тръжна платформа. Комисията следва да предвиди в регламента на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО, мерки за спиране на изпълнението на процедури във връзка с търга на квоти в случаите, в които алтернативната платформа е в нарушение на настоящия регламент или на целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО.
(12)
Подробните разпоредби за тръжния процес, провеждан от алтернативната тръжна платформа, следва да бъдат оценени от Комисията и следва да подлежат на консултиране на комитета, посочен в член 23, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО, в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, предвидена в член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Такава оценка е необходима, за да се гарантира, че изборът на алтернативна тръжна платформа, който се провежда на национално ниво от всяка държава-членка, предпочела да ползва алтернативна тръжна платформа, подлежи на подобно равнище на контрол, каквото е то при контрола по отношение на избора на обща тръжна платформа чрез съвместно действие, предвидено в настоящия регламент. Държавите-членки, участващи в съвместното възлагане на обща тръжна платформа ще действат съвместно с Комисията, която ще участва в целия процес. Също така, на държавите-членки, предпочели да ползват алтернативна тръжна платформа, ще бъде даден статут на наблюдатели в съвместната процедура за възлагане, при съответни подходящи условия, договорени в споразумението за съвместно възлагане от Комисията и участващите в процедурата държави-членки.
(13)
Настоящият регламент следва да се прилага по отношение на търга на квоти по глава II и глава III от Директива 2003/87/ЕО от, съответно, 1 януари 2012 г. нататък и от 1 януари 2013 г. нататък. За търга на квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО той следва да се прилага и преди началото на периода от 2013 г., ако това е необходимо за осигуряване на нормалното функциониране на пазара на въглерод и на електроенергийния пазар.
(14)
Във връзка с осигуряването на простота и достъпност, продаваните на търг квоти следва да бъдат на разположение за доставка в рамките на не повече от 5 търговски дни. Такива кратки срокове за доставка биха ограничили всякакви отрицателни въздействия върху конкуренцията между тръжните платформи и тържищата на вторичния пазар за квоти. Нещо повече, кратките срокове за доставка са по-прости, насърчават по-широко участие, като по този начин ограничават риска от пазарни злоупотреби и осигуряват по-добър достъп за обхванати от схемата малки и средни предприятия и малки емитери. Ролята на пазара е не толкова да бъде източник на форуърди и фючърси при търговете, а да осигурява оптимални решения в отговор на търсенето на деривативи на квотите. Уместно е да се даде възможност за избор между двудневен спот и петдневни фючърси по време на процедурата за избора на тръжна платформа - за да може да се оцени кое е най-доброто решение при избора на оптимален тръжен продукт. Докато двудневният спот не е финансов инструмент по смисъла на законодателството на Съюза за финансовите пазари, петдневните фючърси са финансови инструменти по смисъла на законодателството на Съюза за финансовите пазари.
(15)
Изборът дали тръжният продукт да е или да не е финансов инструмент следва да бъде част от процедурите за избор на тръжната платформа и да бъде направен въз основа на цялостна оценка на разходите и ползите при решенията, предлагани от кандидатите, участващи в състезателна процедура за възлагане. По-специално, тази оценка следва да е насочена към ефективност на разходите, равноправен достъп за обхванатите от схемата малки и средни предприятия и малки емитери, адекватни защити и пазарен надзор.
(16)
Докато още не са въведени правните мерки и техническите средства, необходими за доставката на квоти, уместно е да бъдат предвидени алтернативни начини за търг на квоти. За тази цел, в настоящия регламент е предвидена възможността за търг на фючърси и форуърди с дата на доставка не по-късно от 31 декември 2013 г. Такива фючърси и форуърди са финансови инструменти, даващи възможност на тръжния продавач и тръжните оференти да се възползват от защита, аналогична на защитата, с която разполагат в контекста на регулаторната рамка за финансовите пазари. За целите на настоящия регламент фючърсите се различават от форуърдите по това, че докато първите се гарантират чрез парично обезпечение на ценовите колебания, при вторите обезпечението е непарично. Уместно е да се предостави на държавите-членки възможността да избират кой вид продукт да използват при търга на квоти в зависимост от това какви разпоредби за обезпечение са по-подходящи за тяхното бюджетно положение. Ако се окаже необходимо да се прибегне до такива алтернативни начини за търг на квоти, фючърсите и форуърдите би трябвало да бъдат временно продавани чрез една или две тръжни платформи.
(17)
С оглед постигането на простота, справедливост и ефективност на разходите, както и необходимостта да се ограничи рискът от пазарна злоупотреба, търговете следва да се провеждат в един кръг, със запечатани оферти и с еднаква крайна цена на продаваните квоти. Също така, в случай на еднакви тръжни оферти (tied bids) следва да се използва процес на случаен подбор, тъй като това поражда несигурност за оференти, които правят уговорки за цените в офертите си и такава практика става неизгодна. Би могло да се очаква да се получи такава тръжна клирингова цена, която да е в близко съответствие с преобладаващата цена на вторичния пазар, а евентуална тръжна клирингова цена, която е значително по-ниска от преобладаващата цена на вторичния пазар, би представлявала указание за несъвършенство на търга. Ако такава тръжна клирингова цена бъде допусната да надделее, това би изкривило сигнала за цената на въглерода, би разстроило пазара на въглерод и не би осигурило заплащането на честна цена от страна на оферентите за квотите. Ето защо, при една такава ситуация търгът следва да бъде отменен.
(18)
Желателно е търговете да се провеждат сравнително често, за да се ограничи въздействието им върху функционирането на вторичния пазар, като в същото време се осигури продажбата в тях на големи количества квоти, така че да се привлече достатъчно участие. Честото провеждане на търгове намалява риска от пазарна злоупотреба, защото така за оферентите в отделните търгове се намалява размерът на разиграваната стойност и се увеличава възможността им да адаптират позициите си при следващи търгове. По тези причини, в настоящия регламент следва да се предвиди периодичност от поне веднъж седмично за провеждането на търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО. Като се има предвид много по-малкото количество на квотите по глава II от същата директива, подходящата периодичност на търговете за тези квоти е поне веднъж на всеки два месеца.
(19)
За да се осигури предвидимост на вторичния пазар, в настоящия регламент следва да се предвидят следните правила и процедури. Първо, следва да се предвиди да бъдат определени - при първа възможност след приемането на настоящия регламент - количествата квоти, които ще се продават чрез търгове в 2011 и 2012 г. Така определените количества, както и тръжните продукти, чрез които те ще бъдат продавани, ще бъдат посочени в приложение към настоящия регламент. Второ, следва да се предвидят ясни и прозрачни правила за определяне на количествата на квотите във всяка следваща година. Трето, в регламента следва да се съдържат правила и процедури за определяне на подробен тръжен календар за всяка календарна година, с цялата релевантна информация за всеки отделен търг, достатъчно рано преди началото на съответната календарна година. Всякакви допълнителни промени в тръжния календар следва да бъдат възможни само в някои ограничени на брой ситуации. Всякакви корекции следва да се правят по начин, който във възможно най-малка степен засяга предвидимостта на тръжния календар.
(20)
По правило, количеството на продаваните чрез търг квоти през всяка година следва да бъде равно на количеството на заделените квоти за съответната година. Продажбата на квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО през 2011 г. и 2012 г. следва да бъдат изключение. Като се има предвид очакваното наличие на квоти, прехвърлени от втория към третия период на търгуване, очакваното наличие на сертифицирани единици редуцирани емисии (СЕРЕ) и очакваното количество на квотите, които ще се продават съгласно член 10а, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО, въздействието на „ранните търгове“ през 2011 г. и 2012 г. следва да се компенсира чрез преразпределение на количеството на квотите, които ще се продават чрез търг през 2013 г. и 2014 г.
(21)
В съответствие с търсенето на вторичния пазар, годишното количество на продаваните квоти следва да бъде равномерно разпределено през съответната година.
(22)
Свободният достъп до търговете е необходим от гледна точка да се насърчи участието в тях и така да се осигури конкурентна среда. Също така, наличието на доверие в честността на тръжния процес, по-специално чрез защита срещу такива оференти, които биха се опитали да компрометират търговете, използвайки ги като средство за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарни злоупотреби, представлява необходимо условие за осигуряване на участие в търговете и на конкурентна среда. За да се осигури честността на търговете, следва за достъпа до тях да бъдат въведени минимални изисквания за комплексна проверка на потенциалните клиенти. С оглед да се осигури ефективност на разходите за такива проверки, право за кандидатстване за достъп до търговете следва да имат лесно идентифициращи се и ясно определени категории участници, по-специално операторите и операторите на въздухоплавателни средства, обхванати от схемата за търговия с емисии, както и намиращите се в регулаторен режим финансови организации, например инвестиционни дружества и кредитни институции. Също така, право за кандидатстване за офериране в търговете следва да имат и стопански групирания на оператори или оператори на въздухоплавателни средства, като партньорства, съвместни предприятия и консорциуми, действащи в ролята на агент от страна на своите членове. В този смисъл, би било разумно първоначално да се ограничи правото за кандидатстване за достъп до търговете, без да се изключва възможността за по-нататъшно разширяване на този достъп, така че да бъдат обхванати и други категории участници в светлината на натрупания опит от проведени търгове или след проверка от Комисията съгласно член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО дали пазарът за квоти за емисии на парникови газове е достатъчно защитен от пазарни злоупотреби.
(23)
Също така, по причини във връзка с правната определеност, в настоящия регламент следва да бъде предвидено прилагането по отношение на тръжната платформа на съответни разпоредби от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване на използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (4). Това е особено важно поради факта, че от тръжната платформа се изисква да предоставя достъп не само на инвестиционни дружества и кредитни институции, но също и на оператори и оператори на въздухоплавателни средства, както и на други лица, оторизирани да участват в търговете за своя или чужда сметка, които сами по себе си не са обект на разпоредбите на Директива 2005/60/ЕО.
(24)
Настоящият регламент следва да осигури на участниците възможност за избор между: пряк достъп до търговете посредством Интернет или специално предназначени за тази цел комуникационни линии, достъп чрез оторизирани и подлежащи на надзор финансови посредници или чрез други лица, оторизирани от държавите-членки да оферират за своя собствена сметка или от името на клиенти по своята основна стопанска дейност, чиято основна стопанска дейност не се състои в предоставяне на инвестиционни или банкови услуги, при условие че тези други лица се съобразяват с мерките за защита на инвеститорите и за комплексна проверка на клиента, които са еквивалентни на мерките, прилагани спрямо инвестиционните дружества.
(25)
Добавянето на други оторизирани от държавите-членки лица към списъка на лицата, отговарящи на условията да кандидатстват за допускане до офериране, се прави с цел да се предостави непряк достъп на операторите и на операторите на въздухоплавателни средства - не само чрез финансови посредници, но също и чрез други посредници, с каквито те имат съществуващи търговски отношения (като например техните съответни доставчици на електроенергия или горива), и които са освободени от изискванията на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти, за изменение на Директива 85/611/ЕИО, Директива 93/6/ЕИО и Директива 2000/12/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 93/22/ЕИО на Съвета (5), съгласно член 2, параграф 1, буква и) от посочената директива.
(26)
По причини във връзка с правната сигурност и прозрачността, в настоящия регламент следва да се съдържат подробни разпоредби и по други аспекти на търговете, като например: размерите на тръжните пакети; възможността за оттегляне или промяна на подадените оферти; видът парична единица, използвана при търговете и плащанията; подаването и обработката на заявки за допускане до офериране; както и отказът, отмяната или временното прекъсване на допускането до офериране.
(27)
Всяка държава-членка следва да избере тръжен продавач, който да отговаря за търга на квоти от името на избралата го държава-членка. Тръжната платформа следва да отговаря само за провеждането на търговете. Би следвало да е възможно един и същ тръжен продавач да бъде избран от повече от една държава-членка. Тръжният продавач следва да действа поотделно от името на всяка избрала го държава-членка. Той следва да отговаря за търга на квотите в рамките на тръжната платформа, както и за получаване на тръжните приходи, предназначени за всяка избрала го държава-членка и за изплащането им на съответната държава-членка. Важно е договорът (договорите) между държавите-членки и техния тръжен продавач да бъдат съвместими с договора (договорите) между тръжния продавач и тръжната платформа, а в случай на противоречие предимство да има вторият посочен вид договори.
(28)
Също така, необходимо е тръжният продавач, избран от дадена държава-членка, която не участва в общата тръжна платформа, а е избрала своя алтернативна тръжна платформа, да има достъп не само до алтернативната тръжна платформа, избрана от съответната държава-членка, но също и до общата тръжна платформа. Това е желателно с оглед осигуряването на възможност за плавен преход от алтернативната тръжна платформа към общата тръжна платформа, ако това стане необходимо, по-специално в случай на отсъствие на вписване на алтернативната тръжна платформа в приложение към настоящия регламент.
(29)
Изискването, че тръжната платформа следва да е регулиран пазар, се основава на стремежа да се използва за управлението на търговете съществуващата организационна структура на вторичния пазар. По-специално, от регулираните пазари се изисква да осигуряват редица защитни механизми при провеждането на своите операции - съгласно Директива 2004/39/ЕО и Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно използването на вътрешна информация при търговията и относно манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (6). Тези защитни механизми включват мерки за: установяване и предотвратяване на потенциалните отрицателни последици от всякакъв вид конфликт на интереси за операциите на регулирания пазар или за участниците в него; установяване и управление на рисковете, на които те са изложени, както и въвеждане на ефективни мерки за ограничаване на тези рискове; осигуряване на добро управление на техническите операции на техните системи, чрез въвеждането на ефективни резервни варианти за работа във връзка с рисковете за повреди в тези системи; наличие на прозрачни и недискриминационни правила и процедури за честна и добре организирана търговия и установяване на обективни критерии за ефективно изпълнение на поръчките; улесняване на ефективното и навременно финализиране на трансакциите, изпълнявани в рамките на техните системи; наличие на достатъчно финансови ресурси за улесняване на тяхното добро функциониране, като се имат предвид характерът и обемът на трансакциите, сключени на съответния пазар, както и размерът и степента на рисковете, на които са изложени.
(30)
Изискването тръжната платформа да представлява регулиран пазар води и до редица допълнителни предимства. То дава възможност да се разчита на организационната инфраструктура, опита, възможностите и задължителните прозрачни правила за работа на съответния пазар. Това има значение, inter alia, във връзка с клиринга или сетълмента на трансакциите, както и във връзка със съответствието на мониторинга със собствените правила на съответния пазар и с други правни задължения, като например забраната за пазарна злоупотреба и осигуряването на механизми за извънсъдебно разрешаване на спорове. Такава практика е ефективна по отношение на разходите и способства за опазване на добросъвестността на тръжните операции. Правилата на регулираните пазари относно конфликта на интереси изискват тръжният продавач да бъде независим от тръжната платформа, нейните собственици или нейния пазарен оператор, така че да не се компрометира доброто функциониране на регулирания пазар. Също така, много потенциални участници в търговете са вече или членове, или участници в различни регулирани пазари, действащи на вторичния пазар.
(31)
Съгласно Директива 2004/39/ЕО, регулираните пазари и техните пазарни оператори подлежат на оторизиране и надзор от компетентните национални органи в държавата-членка, където регулираният пазар или неговият пазарен оператор са регистрирани или разположени (т.е. държава-членка на произход). Без това да засяга съответните разпоредби от Директива 2003/6/ЕО, по-специално на предвидените в националното законодателство санкции за пазарна злоупотреба, приложимото право за регулираните пазари е публичното право в държавата-членка на произход. Така регулираните пазари са обект на юрисдикцията на административните съдилища в държавата-членка на произход, както е предвидено в националното право. Тази регулаторна рамка се отнася за търгуване, а не за тръжни продажби, при това за търгуване само на финансови инструменти, а не и на спот продукти. Ето защо, по причини във връзка с правната сигурност е уместно в настоящия регламент да бъде предвидено, че държавата-членка на произход, в която се намира съответният избран за тръжна платформа регулиран пазар, да осигури простиране на съответните части от своето национално законодателство спрямо търговете, провеждани от попадащата под нейната юрисдикция тръжна платформа. Също така, настоящият регламент следва да съдържа изискване към тръжната платформа да осигури възможност за извънсъдебно уреждане на спорове. Освен това, съответната държава-членка следва също да предвиди право за оспорване на извънсъдебните решения по споровете, независимо дали тръжният продукт е финансов инструмент или спот продукт.
(32)
Конкуренцията между различните потенциални тръжни платформи трябва да бъде осигурена чрез провеждането на състезателна процедура за възлагане за избор на тръжна платформа, в случаите когато това се изисква по правото на Съюза за обществените поръчки или по националното право за обществените поръчки. Тръжната платформа следва да бъде свързана с поне една система за клиринг или система за сетълмент. Възможно е с тръжната платформа да бъдат свързани повече от една система за клиринг или система за сетълмент. Изборът на общата тръжна платформа следва да бъде за ограничен период от максимум пет години. Изборът на алтернативни тръжни платформи следва да бъде за ограничен период от максимум три години, с възможност за удължаване с още две години, през което време следва да бъдат преразгледани разпоредбите за всички тръжни платформи. Определянето на период от три години за алтернативната тръжна платформа има за цел да осигури минимален период, за който да бъде избрана такава алтернативна тръжна платформа, като в същото време се запазва възможността на съответната държава-членка да се присъедини към общата платформа, ако предпочете да направи това след изтичането на тригодишния период, без това да засяга възможността на тази държава-членка да поднови избора на алтернативната платформа за допълнителни две години, докато предстои да стане известен резултатът от преразглеждането от страна на Комисията. При изтичането на всеки такъв период следва да се провежда нова състезателна процедура за възлагане, в случаите когато процедура на обществена поръчка се изисква по европейското или по националното право за обществените поръчки. Очаква се всяко възможно въздействие върху вторичния пазар от избора на обща тръжна платформа за провеждане на търговете да бъде ограничено, защото на търговете следва да се продават само квоти с период на доставка в рамките на пет дни най-много.
(33)
За провеждането на търговете, установяването и управлението на тръжния календар и различните други задачи във връзка с търговете, като например поддръжката на актуален уебсайт, достъпен в целия Съюз, е необходимо съвместно действие на държавите-членки и Комисията, по смисъла на член 91, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (7) (Финансовия регламент). Необходимостта от такова съвместно действие произтича от съюзния обхват на схемата за търговия с емисии, от общите цели, поставени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО, както и от факта, че Комисията носи пряка отговорност съгласно Директива 2003/87/ЕО за подробното прилагане на редица характеристики на схемата за търговия с емисии, които имат непосредствено значение по-специално за тръжния календар и за мониторинга на търговете. Ето защо, настоящият регламент следва да предвиди състезателната процедура за възлагане за избор на общата тръжна платформа и на тръжния инспектор да се осъществява чрез съвместна процедура за възлагане от Комисията и държавите-членки по смисъла на член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (8). Член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 дава възможност да се използват правилата за възлагане, отнасящи се за Комисията, и при съвместна процедура за възлагане с участието на държави-членки и на Комисията. Като се има предвид съюзния обхват на процедурата за възлагане, уместно е да се приложат за съвместната процедура за възлагане, доколкото това е възможно, правилата за възлагане от Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. В настоящия регламент следва да бъдат уточнени дейностите по търговете, които следва да бъдат осигурявани от държавите-членки, както и дейностите по техническа поддръжка, които следва да бъдат осигурени от Комисията, по-специално по отношение на потенциалните решения по попълването на непопълнените приложения към настоящия регламент, подходящата периодичност на търговете, координирането на тръжните календари на различните тръжни платформи, въвеждането на ограничение за максимален размер на офертите, както и всякакви изменения на настоящия регламент - по-специално по отношение на поддържането на връзки с други схеми и услуги с цел подпомагане на формирането извън Съюза на правилно разбиране на тръжните правила. Уместно е Комисията да осигури предоставянето на такива услуги от страна на общата тръжна платформа, имаща най-голям опит в провеждането на търгове от името на повече от една държава-членка. Това не засяга провеждането на всякакви консултации с други тръжни платформи или други заинтересовани страни.
(34)
Тръжните платформи следва да бъдат избрани чрез открита, прозрачна и състезателна процедура за подбор, освен в случаите, когато изборът на тръжна платформа от страна на държава-членка, която не участва в съвместното действие, не е обект на правилата за обществени поръчки нито по правото на Съюза за обществените поръчки, нито по националното право за обществените поръчки. При избора на тръжните платформи и на системата за клиринг или системата за сетълмент, свързани с тях, следва да се държи сметка за предлаганите от кандидатите решения за осигуряване на ефективност на разходите, на цялостен, справедлив и равнопоставен процес за участие в търговете на малки и средни предприятия и на достъп за малки емитери, както и на надежден тръжен надзор, включително осигуряване на механизъм за извънсъдебно разрешаване на спорове. Като изключение, тръжната платформа за търгуване на форуърди или фючърси може да бъде избрана въз основа на възможностите ѝ за прилагане на разпоредбите за достъп, на правилата за плащанията и за доставките и на правилата за пазарен надзор, които се прилагат на вторичния пазар. Специфичните процедури, които ще бъдат изпълнявани при избора на обща тръжна платформа следва да бъдат уточнени в договор между Комисията и държавите-членки, в който да бъдат уточнени практическите правила за оценка на заявките за участие или на офертите и възлагането на съответен договор, а също и да се определи кое ще е приложимото право по отношение на договора и кой ще е компетентният съд за разглеждане на спорове, както това се изисква съгласно член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
(35)
При спазване на действащите раздпоредби по отношение на обществените поръчки, включително разпоредбите относно предотвратяването на конфликти на интереси и спазването на поверителност, на тези държави-членки, които не участват в съвместното действие за избор на обща тръжна платформа, може да бъде даден статут на наблюдатели в цялата или в част от съвместната процедура за възлагане, при условия, договорени в споразумението за съвместна процедура за възлагане между Комисията и участващите в съвместното действие държави-членки. Такъв достъп би бил желателен с оглед да се улесни сближаването между алтернативните тръжни платформи и общата тръжна платформа по отношение на аспекти на тръжния процес, които в настоящия регламент не са напълно хармонизирани.
(36)
Уместно е държавите-членки, които решат да не участват в съвместното действие за избор на обща тръжна платформа, а предпочетат да изберат своя тръжна платформа, да информират Комисията за това свое решение в рамките на сравнително кратък период след влизането в сила на настоящия регламент. Също така, необходимо е Комисията да направи оценка дали държавите-членки, избрали свои собствени тръжни платформи, вземат необходимите мерки, за да осигурят съответствие на тръжния процес с разпоредбите на настоящия регламент, както и с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Освен това, необходимо е Комисията да координира подробните тръжни календари, предложени от тръжните платформи, различни от общата тръжна платформа, с тръжните календари, предложени от общата тръжна платформа. Веднъж след като Комисията проведе своята оценка на всички алтернативни тръжни платформи, тя следва да направи списък, в приложение към настоящия регламент, на тези тръжни платформи, на съответно избралите ги държави-членки и на приложимите условия или задължения, включително условията или задълженията, отнасящи се до техните съответни тръжни календари. Този списък няма да представлява удостоверяване от страна на Комисията, че държавите-членки спазват правилата за обществени поръчки, приложими към избора на избраната от тях тръжна платформа.
(37)
В член 10, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО е предвидено, че държавите-членки определят как да се използват приходите от тръжната продажба на квоти. За да се избегне всякакво съмнение по този въпрос, в настоящия регламент следва да бъде предвидено тръжните приходи да бъдат директно превеждани на тръжния продавач, избран от всяка държава-членка.
(38)
Като се има предвид, че търгът на квоти представлява първично емитиране на квоти на вторичния пазар, вместо те да бъдат пряко и безплатно разпределяни на операторите и на операторите на въздухоплавателни средства, не е уместно да се обвързва системата за клиринг или системата за сетълмент с каквито и да е задължения за специфични действия за доставка на квоти на спечелилите търга оференти или техните правоприемници, ако доставката не бъде изпълнена поради причини извън техния контрол. Ето защо, в настоящия регламент следва да бъде предвидено, че единствената компенсация за спечелилите търга оференти или техните правоприемници, в случай на неизпълнение на доставката на продадени чрез търг квоти би могла да бъде приемането на отложена доставка. От друга страна, обаче, важно е да се даде възможност по отношение на тези търгувани квоти, които не са доставени поради неизпълнение на плащане в неговия пълен обем, да бъдат продавани при следващи търгове, организирани от същата тръжна платформа.
(39)
Не е уместно държавите-членки да бъдат задължени да депозират друго тръжно обезпечение освен самите квоти, тъй като единствените ангажименти на държавите-членки са да доставят квотите. В този смисъл, в настоящия регламент следва да бъде предвидено, че единствените задължения на държавите-членки при тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси, съгласно съответните определения в настоящия регламент, се състоят в предварително депозиране на продаваните на търг квоти в доверителна партида в Регистъра на Съюз, извършено от системата за клиринг или системата за сетълмент, действащи в ролята на попечител.
(40)
Въпреки това, необходимо е тръжната платформа, както и всяка система за клиринг или система за сетълмент, свързана с нея, да прилагат адекватни процедури за обезпечение и други видове управление на риска, което да осигурява получаването от тръжните продавачи на пълно заплащане за продадените по тръжната клирингова тръжна цена квоти, независимо от евентуално неизпълнение на плащане от страна на спечелил търга оферент или негов правоприемник.
(41)
По причини, свързани с ефективност на разходите, спечелилите търга оференти следва да могат да търгуват разпределените им квоти, преди още тези квоти да са доставени. Изключение от това изискване за търгуемост може да са прави само в случаите, когато квотите се доставят в рамките на два търговски дни след провеждането на търга. По тази причина настоящият регламент предвижда възможността за приемане на плащания и доставка на квоти на правоприемник на спечелил търга оферент вместо на самия спечелил търга оферент. От друга страна, обаче, тази опция не би следвало да дава възможност за заобикаляне на изискванията за допускане до офериране в търговете.
(42)
Уместно е структурата и размерът на таксите, начислявани от тръжните платформи и системата за клиринг или системата за сетълмент, свързана с тях, да са не по-малко благоприятни в сравнение със съответните такси и условия, действащи на вторичния пазар. В интерес на постигането на прозрачност, всички такси и условия следва да бъдат разбираеми, описани поотделно и публично достъпни. Като общо правило, разходите за тръжния процес следва да се покриват чрез заплащаните от оферентите такси, както това бъде определено в договора за избор на тръжната платформа. Въпреки това, за да се осигури обща тръжна платформа, ефективна от гледна точка на разходите, е важно държавите-членки да участват в съвместното действие от самото начало. Ето защо, по отношение на тези държави-членки, които участват в съвместното действие на по-късен етап, е уместно да се поиска да поемат своите собствени разходи и съответните суми да бъдат приспадани от разходите, които иначе се поемат от оферентите. Подобни разпоредби, обаче, следва да не поставят в неизгодно положение държавите-членки, които желаят да участват в съвместното действие след изтичането на периода, за който са избрали алтернативна платформа. Също така, не трябва да бъдат поставяни в неизгодно положение и тези държави-членки, които временно участват в съвместното действие поради липсата на вписване на алтернативна тръжна платформа, за която те са направили нотификация. Тръжният продавач следва да плаща само за достъп до тръжната платформа, ако изобщо има такова плащане, но разходите на системата за клиринг и системата за сетълмент, ако има такива разходи, следва да бъдат поемани от оферентите, каквото е предвидено по общото правило.
(43)
Независимо от това, уместно е да се предвиди разходите на тръжния инспектор да бъдат поемани от държавите-членки и да бъдат приспадани от тръжните приходи. Също така, уместно е в договора за избор на тръжния инспектор да се прави разграничение между разходите на тръжния инспектор, които зависят преди всичко от броя на търговете и всички останали разходи. Точното разграничаване на тези видове разходи следва да бъде оставено да се определи при съвместната процедура за възлагане.
(44)
Следва да бъде избран независим тръжен инспектор, който да провежда мониторинг на тръжния процес и да докладва относно съответствието му с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, относно съответствието му с разпоредбите на настоящия регламент, както и относно всякакви данни за антиконкурентно поведение или за пазарна злоупотреба. За мониторинга на търговете е необходимо съвместно действие на държавите-членки и Комисията, както е в случая и със самото организиране на търговете, и следователно, уместно е съвместно възлагане. От тръжните платформи, тръжните продавачи и компетентните национални органи, отговарящи за надзора на тръжната платформа, инвестиционните дружества, кредитните институции или други лица, оторизирани да оферират от името на други участници в търговете или да провеждат разследване и наказателно преследване на пазарна злоупотреба, следва да се изисква да сътрудничат на тръжния инспектор при изпълнението на неговите функции.
(45)
За да се осигури независимостта на тръжния инспектор, в изискванията за неговия избор трябва да бъде взето предвид съображението кандидатите да пораждат възможно най-малък риск за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, по-специално във връзка с тяхната дейност на вторичния пазар, ако има такава, както и в зависимост от техните вътрешни процеси и процедури за ограничаване на риска от конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, без това да накърнява техните възможности за изпълнение на съответните функции в срок и съгласно най-добрите професионални и качествени стандарти.
(46)
Антиконкурентното поведение и пазарната злоупотреба са несъвместими с принципите на откритост, прозрачност, хармонизация и недискриминационност, които са основни в настоящия регламент. Ето защо, настоящият регламент следва да включва подходящи разпоредби за ограничаване на риска от такова поведение при търговете. Наличието на обща тръжна платформа, на опростенo устройство на търговете, на сравнително висока честота на провеждането им, прилагането на случаен подбор в случай на еднакви тръжни оферти, наличието на адекватен достъп до търговете, съобщаването на еднаква информация на оферентите и правилата за прозрачност допринасят за ограничаване на риска от пазарна злоупотреба. Финансовите инструменти като средство за тръжна продажба на квоти дава възможност и на тръжния продавач, и на оферентите да разполагат със съответните защитни механизми, предвидени в регулаторната рамка, приложима към финансовите пазари. В настоящия регламент следва да бъдат предвидени правила, подобни на правилата, приложими към финансовите инструменти, с цел да се ограничи рискът за пазарна злоупотреба - в случай че тръжният продукт не е финансов инструмент. Независим тръжен инспектор следва да оценява както цялостния тръжен процес, така и прилагането на правилата, приложими към тези търгове.
(47)
Също така от съществено значение е да се осигури добросъвестност на тръжния продавач. Ето защо при избора на своя тръжен продавач държавите-членки следва да вземат под внимание тези кандидати, при които има най-малък възможен риск за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, по-специално във връзка с техните дейности на вторичния пазар, ако има такива, както и да вземат предвид техните вътрешни процеси и процедури за ограничаване на риска за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, без това да накърнява възможността на кандидатите своевременно да изпълняват своите функции, в съответствие с най-добрите професионални и качествени стандарти. Следствие от това изискване е налагането на изрична забрана към държавите-членки да споделят със своя тръжен продавач каквато и да е вътрешна информация относно търговете. Нарушаването на тази забрана следва да води до ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
(48)
Също така желателно е да бъде предвидено изискване към тръжната платформа да провежда мониторинг на поведението на оферентите и да уведомява компетентните национални органи в случай на пазарна злоупотреба, изпиране на пари или финансиране на тероризъм, в съответствие със задълженията за докладване, установени в Директива 2003/6/ЕО, и при прилагане на задълженията за докладване, установени в Директива 2005/60/ЕО.
(49)
При прилагането на националните мерки, транспониращи в съответната степен дял III и дял IV от Директива 2004/39/ЕО, както и Директива 2003/6/ЕО, компетентните органи на съответните държави-членки следва да обръщат надлежно внимание на съответстващите разпоредби на мерките на Съюза за прилагането на тези директиви.
(50)
Освен това, желателно е в настоящия регламент да бъде предвидена опция за налагане на ограничение на количеството, за което може да наддава единичен оферент, като дял от общото количество на продаваните квоти в отделен търг или за дадена календарна година, или всякакви други подходящи коригиращи мерки. Като се има предвид потенциалната административна тежест, която може да бъде предизвикана от такава опция, опцията следва да бъде използвана само ако компетентните национални органи са били уведомени за пазарна злоупотреба, изпиране на пари или финансиране на тероризъм и те са решили да не реагират, при положение че бъдат доказани необходимостта от такава мярка и нейната ефикасност. Задействането на тази опция следва да зависи от предварително получаване на съответно становище на Комисията. Преди да даде своето становище, Комисията следва да се консултира с държавите-членки и с тръжния инспектор относно съответното предложение на тръжната платформа. От значение за нейното становище ще е и собствената оценка на Комисията за това дали пазарът на квоти за емисии е достатъчно защитен от пазарна злоупотреба съгласно член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО.
(51)
Също така уместно е другите лица, оторизирани от държавите-членки да участват в търговете от страна на клиенти по своята основна стопанска дейност, да съблюдават предвидените в настоящия регламент правила за поведение, за да се осигури адекватна защита на техните клиенти.
(52)
Необходимо е в настоящия регламент да бъде предвиден езиковият режим, който да се прилага във всяка една тръжна платформа, така че да се осигури прозрачност и да се намери баланс между целта да се осигури недискриминационен достъп до търговете и осигуряването на най-разходоефективен езиков режим. Документацията, която не се публикува в Официален вестник на Европейския съюз, следва да се публикува на език, обичаен за международната финансова сфера, а именно английски език. Използването на обичаен за международната финансова сфера език вече е било предвидено в Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно проспекта, който следва да се публикува, когато публично се предлагат или когато се допускат ценни книжа до търгуване, и за изменение на Директива 2001/34/ЕО (9).
(53)
Държавите-членки могат да осигурят за своя сметка превод на цялата документация на своя национален официален език (официални езици). В случай че дадена държава-членка избере да постъпи по този начин, алтернативните платформи също следва да превеждат за сметка на държавата-членка, която е избрала съответната алтернативна платформа, цялата отнасяща се за тях документация, на езика (езиците) на въпросната държава-членка. По тази причина, тръжните платформи би трябвало следователно да могат да процедират с всички устни или писмени съобщения от кандидати за допускане до офериране, допуснати до офериране лица или участващи в търг оференти, на всеки език, на който дадена държава-членка е осигурила превод на собствени разноски, ако това бъде поискано от такива лица. Тръжната платформа няма право да иска заплащане от такива лица на съответните допълнителни разходи. Вместо това, тези разходи следва да бъдат поемани по равно от всички оференти в съответната тръжна платформа, с оглед да бъде осигурен равен достъп до търговете в рамките на Съюза.
(54)
С оглед постигането на правна сигурност и прозрачност, в настоящия регламент следва да се съдържат подробни разпоредби и по други аспекти на тръжния процес, като например публикуването, обявяването и съобщаването на тръжните резултати, защитата на поверителната информация, коригирането на грешки при плащания или извършени прехвърляния на квоти и при дадени или освободени обезпечения по настоящия регламент, правото за оспорване на решенията на тръжната платформа, а също и въпросите във връзка с влизането в сила.
(55)
По смисъла на настоящия регламент следва да се счита, че инвестиционните дружества, които подават оферти, свързани с финансови инструменти за своя сметка или от името на клиенти, извършват инвестиционна услуга или дейност.
(56)
Настоящият регламент не засяга проверката на Комисията по член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО за това дали пазарът на квоти за емисии е достатъчно защитен от пазарна злоупотреба, нито евентуални предложения, които Комисията може да направи за осигуряването на такава защита. С настоящия регламент се цели да бъде осигурено наличието на справедливи и добри условия за търгуване в периода до обявяването на резултата от проверката на Комисията.
(57)
Настоящият регламент не засяга прилагането на членове 107 и 108 от Договора, например в контекста на разпоредбите за осигуряване на справедлив, пълен и равноправен достъп на малките и средни предприятия, обхванати от схемата на Съюза за търговия с емисии, както и достъп на малките емитери.
(58)
Настоящият регламент не засяга прилагането на действащите правила за вътрешния пазар.
(59)
Настоящият регламент зачита основните права и е в съответствие с принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на ЕС, и по-специално в член 11 от нея, както и в член 10 от Европейската конвенция за правата на човека. В това отношение, настоящият регламент по никакъв начин не препятства държавите-членки да прилагат своите конституционни разпоредби относно свободата на пресата и свободата на изразяване в средствата за масово осведомяване.
(60)
С цел да се осигури предвидимост и своевременно провеждане на търговете, настоящият регламент следва да влезе спешно.
(61)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, посочен в член 23, параграф 1 от Директива 2003/87/EО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент предвижда правилата за графика, управлението и други аспекти на търга на квоти съгласно Директива 2003/87/ЕО.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага към разпределянето чрез търгове на квоти по глава II (въздухоплаване) от Директива 2003/87/ЕО и към разпределянето чрез търгове на квоти по глава III (стационарни инсталации) от същата директива, валидни за връщане през периодите на търгуване от 1 януари 2013 г.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„фючърси“ означава квоти, продавани на търг като финансови инструменти, съгласно член 38, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (10), с доставка на договорена бъдеща дата при тръжната клирингова цена, определена съгласно член 7, параграф 2 от настоящия регламент, като исканията за обезпечение на променлив марджин, отразяващи ценовите колебания, са платими в брой;
2)
„форуърди“ означава квоти, продавани на търг като финансови инструменти, съгласно член 38, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, с доставка на договорена дата при тръжната клирингова цена, определена съгласно член 7, параграф 2 от настоящия регламент, като исканията за обезпечение на променлив марджин, отразяващи ценовите колебания, могат да бъдат осигурени или с безналично обезпечение, или посредством държавна гаранция, по избор на централния контрагент;
3)
„двудневен спот“ означава квоти, продавани на търг за доставка на договорена дата не по-късно от втория пазарен ден след датата на търга, съгласно член 38, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 1287/2006;
4)
„петдневни фючърси“ означава квоти, продавани на търг като финансови инструменти, съгласно член 38, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, за доставка на договорена дата не по-късно от петия търговски ден след датата на търга;
5)
„оферта“ означава тръжна оферта за придобиване на дадено количество квоти за определена цена;
6)
„период за офериране“ означава времевия период, през който могат да бъдат подавани оферти;
7)
„търговски ден“ означава всеки ден, в който съответната тръжна платформа и свързаната с нея система за клиринг или система за сетълмент са отворени за търгуване;
8)
„инвестиционно дружество“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО;
9)
„кредитна институция“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11);
10)
„финансов инструмент“ означава същото, като посоченото в член 4, параграф 1, точка 17 от Директива 2004/39/ЕО, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
11)
„вторичен пазар“ означава пазара, на който лицата купуват или продават квоти, или преди, или след тяхното разпределяне, което може да е или безплатно разпределяне, или разпределяне чрез тръжна продажба;
12)
„предприятие майка“ означава същото като посоченото в членове 1 и 2 от Директива на Съвета 83/349/ЕИО (12);
13)
„дъщерно предприятие“ означава същото като посоченото в членове 1 и 2 от Директива на Съвета 83/349/ЕИО;
14)
„свързано предприятие“ означава предприятие, свързано с предприятие майка или с дъщерно предприятие чрез взаимоотношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива на Съвета 83/349/ЕИО;
15)
„контрол“ означава същото като посоченото в член 3, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 139/2004 на Съвета (13), както е приложено в Консолидираното юрисдикционно известие на Комисията (14). При определянето на понятието за контрол на притежавани от държавата предприятия се прилагат съображение 22 от посочения регламент и параграфи 52 и 53 от посоченото известие;
16)
„тръжен процес“ означава процесa, включващ задаването на тръжен календар, процедурите за допускане до участие в търга, процедурите за подаването на оферти, провеждането на търга, изчисляването и обявяването на тръжните резултати, правилата за плащането на дължимата цена, доставката на квотите и управлението на обезпечението, необходимо за покриване на всички рискове, свързани с трансакцията, както и мониторинга за правилното провеждане на търговете от тръжна платформа;
17)
„изпиране на пари“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 2 от Директива 2005/60/ЕО, като се има предвид член 1, параграфи 3 и 5 от същата директива;
18)
„финансиране на тероризъм“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 4 от Директива 2005/60/ЕО, като се има предвид член 1, параграф 5 от същата директива;
19)
„престъпна дейност“ означава същото като посоченото в член 3, параграф 4 от Директива 2005/60/ЕО;
20)
„тръжен продавач“ означава всяко публично или частно образувание, избрано от държава-членка да извършва от нейно име тръжна продажба на квоти;
21)
„посочена партида“ означава една или повече партиди, предвидени в приложимия регламент на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО, за целите на участието в тръжен процес или за провеждането на тръжен процес, включително доверителни партиди за квоти в периода преди доставката им съгласно настоящия регламент;
22)
„посочена банкова сметка“ означава банкова сметка, посочена от тръжен продавач, оферент или негов правоприемник за получаване на дължими плащания съгласно настоящия регламент;
23)
„мярка за комплексна проверка на клиента“ означава същото като посоченото в член 8, параграф 1 от Директива 2005/60/ЕО, като се има предвид член 8, параграф 2 от същата директива;
24)
„действителен бенефициер“ означава същото като посоченото в член 3, параграф 6 от Директива 2005/60/ЕО;
25)
„надлежно заверено копие“ означава автентично копие на оригинален документ, което е заверено като вярно с оригинала от правоспособен адвокат, счетоводител, нотариус или лице с друга подобна професия, на което съгласно националното право на съответната държава-членка е признато правото да удостоверява официално, че дадено копие е вярно с оригинала;
26)
„видни политически личности“ означава същото като посоченото в член 3, параграф 8 от Директива 2005/60/ЕО;
27)
„пазарна злоупотреба“ означава или търгуване с използване на вътрешна информация, както е определено в точка 28 от настоящия член, или което е забранено в член 38, или манипулиране на пазара, както е определено в точка 30 от настоящия член или в член 37, буква б), или и двете;
28)
„търгуване с използване на вътрешна информация“ означава използването на вътрешна информация, забранено съгласно членове 2, 3 и 4 от Директива 2003/6/ЕО, във връзка с финансов инструмент по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, посочен в член 9 от същата директива, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
29)
„вътрешна информация“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 1 от Директива 2003/6/ЕО, във връзка с финансов инструмент по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, посочен в член 9 от същата директива, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
30)
„манипулиране на пазара“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 2 от Директива 2003/6/ЕО, във връзка с финансов инструмент по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, посочен в член 9 от същата директива, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
31)
„система за клиринг“ означава една или повече инфраструктури, свързани с тръжната платформа, които могат да извършват клиринг, гарантиране, компенсиране, управление на обезпечение и сетълмент, и всякакви други услуги, извършвани от централен контрагент, достъпът до когото е пряк или косвен - чрез негови членове, които действат като посредници между своите клиенти и централния контрагент;
32)
„клиринг“ означава всички процеси преди периода за офериране, по време на периода за офериране и след приключване на периода за офериране до сетълмента, свързани с управлението на рисковете през този период, включително гарантиране, компенсиране или новация, или всякакви други услуги, които е възможно да бъдат извършени от система за клиринг или система за сетълмент;
33)
„гарантиране“ означава процеса на залагане на обезпечение от тръжен продавач, оферент, или от един или повече посредници, действащи от тяхно име, за покриването на дадена финансова позиция, който процес включва всички процедури по измерването, изчисляването и администрирането на обезпечението, предоставено за покриване на съответните финансови позиции, като гарантирането е предназначено да осигури, че всички задължения за плащания от страна на даден оферент и всички задължения за доставка от страна на даден тръжен продавач, или съответно от страна на един или повече посредници, действащи от тяхно име, могат да бъдат изпълнени в рамките на много кратък период от време;
34)
„сетълмент“ означава плащане от спечелил търга оферент, от негов правоприемник, от централен контрагент или от сетълмент агентна дължимата сума за квотите, които трябва да бъдат доставени на този оферент, негов правоприемник, централен контрагент или сетълмент агент, както и доставянето на квотите на спечелилия търга оферент, на неговия правоприемник, на централния контрагент или на сетълмент агента;
35)
„централен контрагент“ означава образувание, което застава или в преките отношения между тръжен продавач и оферент или неговия правоприемник, или в отношенията на посредниците, които ги представляват, и играе ролята на изключителен контрагент на всеки от тях, гарантирайки заплащането на тръжните приходи на тръжния продавач или на представляващия го посредник, или доставянето на продадените квоти на оферента или на представляващия го посредник, при спазване на член 48;
36)
„система за сетълмент“ означава всяка структура, свързана или не с тръжната платформа, която може да предоставя сетълмент услуги, които могат да включват клиринг, компенсиране, управление на обезпечение или всякакви други необходими услуги, даващи в крайна сметка възможност да бъдат предоставени квоти от тръжен продавач на спечелил търга оферент или на негов правоприемник, както и да бъде платена дължимата сума от спечелил търга оферент или негов правоприемник на тръжен продавач, които услуги се изпълняват посредством:
а)
системата за банкиране на квоти и Регистъра на Съюза;
б)
един или повече сетълмент агенти, действащи от името на тръжен продавач и оферент или негов правоприемник, като достъпът на последните до съответния сетълмент агент може да е или пряк, или косвен - чрез членове на сетълмент агента, действащи като посредници между своите клиенти и сетълмент агента;
37)
„сетълмент агент“ означава образувание, действащо като агент, който предоставя на тръжната платформа сметки, чрез които се изпълняват по надежден начин - едновременно или почти едновременно, по гарантиран начин - разпорежданията за прехвърляне на продадените на търг квоти, дадени от тръжен продавач или представляващ го посредник, както и заплащането на тръжната клирингова цена от спечелил търга оферент, неговия правоприемник или представляващ го посредник;
38)
„обезпечение“ означава формите на гарантиране, посочени в член 2, буква м) от Директива 98/26/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15), включително квотите, приемани като гаранция от системата за клиринг или системата за сетълмент;
39)
„регулиран пазар“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО;
40)
„малки и средни предприятия“ означава оператори или оператори на въздухоплавателни средства, които са малки или средни предприятия по смисъла на Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (16);
41)
„малки емитери“ означава оператори или оператори на въздухоплавателни средства, които са емитирали средно 25 000 тона еквивалент на въглероден двуоксид или по-малко през последните три календарни години преди годината, в която участват в съответния търг, както е удостоверено от техните верифицирани емисии;
42)
„пазарен оператор“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 13 от Директива 2004/39/ЕО;
43)
„Място на установяване“ означава следното:
а)
местоживеене или постоянен адрес в Съюза за целите на член 6, параграф 3, трета алинея;
б)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква а) от Директива 2004/39/EО, като се вземат предвид изискванията, посочени в член 5, параграф 4 от същата директива, за целите на член 18, параграф 2 от настоящия регламент;
в)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква а) от Директива 2004/39/EО, като се вземат предвид изискванията, посочени в член 5, параграф 4 от същата директива, за целите на член 18, параграф 3 от настоящия регламент, по отношение на лицата, посочени в член 18, парагараф 1, буква б) от настоящия регламент;
г)
същото като посоченото в член 4, точка 7 от Директива 2006/48/EО за целите на член 18, параграф 3 от настоящия регламент, по отношение на лицата, посочени в член 18, параграф 1, буква в) от настоящия регламент;
д)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква а) от Директива 2004/39/EО, за целите на член 19, параграф 2 от настоящия регламент, по отношение на стопански групирания, посочени в член 18, параграф 1, буква г) от настоящия регламент;
е)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква б) от Директива 2004/39/EО, за целите на член 35, параграфи 4, 5 и 6 и член 42, параграф 1 от настоящия регламент.
ГЛАВА II
УСТРОЙСТВО НА ТЪРГОВЕТЕ
Член 4
Тръжни продукти
1. Квотите се предлагат за продажба на дадена тръжна платформа посредством стандартизирани електронни договори, търгувани на тази тръжна платформа („тръжен продукт“). Не е необходимо тръжните продукти да се търгуват на същата тръжна платформа, когато квотите се доставят в рамките на два търговски дни след провеждането на съответния търг.
2. До прилагането на правните мерки и техническите средства, необходими за доставка на квотите, държавите-членки продават квотите на търг под формата на фючърси или форуърди.
Фючърсите или форуърдите се търгуват в съответствие с член 11, параграф 1 и член 32, и приложение I.
Когато се продават фючърси или форуърди, доставката на квотите не може да бъде отлагана до дата по-късно от 31 декември 2013 г.
3. Не по-късно от три месеца от прилагането на правните мерки и техническите средства, необходими за доставката на квотите, държавите-членки продават ан търг квотите под формата на двудневен спот или петдневни фючърси.
Член 5
Тръжен формат
Търговете се провеждат в тръжен формат, при който оферентите подават своите оферти през един определен период за офериране, без да виждат офертите на другите оференти. Всеки спечелил търга оферент заплаща една и съща тръжна клирингова цена, както е посочено в член 7, за всяка квота, независимо от оферираната цена.
Член 6
Подаване и оттегляне на оферти
1. Минималното количество квоти, за което се оферира, е един тръжен пакет.
Един тръжен пакет от двудневен спот или петдневни фючърси се състои от 500 квоти.
Един тръжен пакет от фючърси или форуърди се състои от 1 000 квоти.
2. Във всяка оферта посочва следното:
а)
самоличността на оферента и дали оферентът участва в търга за своя сметка или от името на клиент;
б)
в случаите, когато оферентът участва в търга от името на клиент - идентичността на клиента;
в)
броя на квотите, изразен в цяло число тръжни пакети от по 500 или 1 000 квоти;
г)
ценовата оферта в евро за всяка квота, посочена с точност до два знака след десетичната запетая.
3. Всяка оферта може да бъде подавана, изменяна или оттегляна само по време на даден период за офериране.
Подадените оферти могат да бъдат изменяни или оттегляни до даден срок преди закриването на периода за офериране. Срокът се определя от съответната тръжна платформа и се публикува на уебсайта на тази тръжна платформа поне пет търговски дни преди откриването на периода за офериране.
Само физическо лице, установено в Съюза, което е назначено съгласно член 19, параграф 2, буква г) и е упълномощено да обвързва оферент за всички цели, свързани с търговете, включително чрез подаване на оферта („представител на оферента“), има право да подава, изменя или оттегля оферта от името на оферент.
Веднъж подадена, всяка оферта става обвързваща, освен ако бъде оттеглена или изменена съгласно настоящия параграф или оттеглена съгласно параграф 4.
4. Когато съответната тръжна платформа се убеди, че при подаването на офертата е била допусната действителна грешка, тя може, по искане на представителя на оферента, да счита подадената погрешно оферта за оттеглена след закриването на периода за офериране, но преди да е определена тръжната клирингова цена.
5. Получаването, предаването и подаването на оферта от инвестиционно дружество или кредитна институция в която и да е тръжна платформа се смята за инвестиционна услуга по смисъла на член 4, параграф 1, точка 2 от Директива 2004/39/ЕО, ако тръжният продукт е финансов инструмент.
Член 7
Тръжна клирингова цена и действия в случай на еднакви тръжни оферти
1. Тръжната клирингова цена се определя след закриването на периода за офериране.
2. Тръжната платформа подрежда подадените оферти според размера на оферираната цена. В случай че цената в няколко оферти е една и съща, тези оферти се подреждат чрез случаен подбор, направен по алгоритъм, определен от тръжната платформа преди провеждането на търга.
Заявените за закупуване количества се сумират, като се започва от количеството с най-висока оферирана цена. Тръжната клирингова цена е тази цена, при чието достигане сумираните заявени количества станат равни или надхвърлят количеството на продаваните квоти.
3. По всички оферти, чиито заявени количества влизат в определената съгласно параграф 2 сума на количествата, се предоставят квоти по тръжната клирингова цена.
4. В случай че общото количество квоти, които са заявени в спечелилите търга оферти, определени съгласно параграф 2, надвиши броя на продаваните квоти, остатъкът от количеството продавани квоти се предоставя на оферента, който е подал последната оферта, участваща в сумарното количество.
5. В случай че общият брой на заявените квоти в офертите, подредени съгласно параграф 2, се окаже по-малък от броя на продаваните квоти, тръжната платформа отменя търга.
6. Тръжната платформа отменя търга, когато тръжната клирингова цена се окаже значително по-ниска от цената на вторичния пазар, преобладаваща по време и непосредствено преди периода за офериране, като се отчете краткосрочната волатилност на цената на квотите през определен период преди търга.
7. Преди началото на търга тръжната платформа определя методиката за прилагане на параграф 6, след като се консултира с тръжния инспектор и получи неговото становище по въпроса, както и след като уведоми компетентните национални органи, посочени в член 56. Съответната тръжна платформа взема предвид в максимална степен становището на тръжния инспектор.
Във времето между два периода за офериране на една и съща тръжна платформа, съответната тръжна платформа може да изменя методиката, след съответна консултация с тръжния инспектор и уведомяване на компетентните национални органи, както е посочено в член 56.
8. Ако даден търг бъде отменен съгласно параграфи 5 или 6, продаваното количество квоти се разпределя равномерно в рамките на следващите насрочени търгове на същата тръжна платформа.
Ако квотите са по глава III от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за търгуване се разпределя равномерно в рамките на следващите насрочени четири търга.
Ако квотите са по глава II от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за търгуване се разпределя равномерно в рамките на следващите два насрочени търга.
ГЛАВА III
ТРЪЖЕН КАЛЕНДАР
Член 8
График и периодичност на провеждането на търгове
1. Тръжната платформа провежда търговете самостоятелно, в съответствие със своя периодично настъпващ период за офериране. Периодът за офериране се открива и закрива в един и същ търговски ден. Времето, през което периодът за офериране е открит, е не по-малко от два часа. Периодите за офериране на които и да са две или повече тръжни платформи не трябва да се припокриват, като между два последователни периоди за офериране трябва да има интервал от поне два часа.
2. Тръжната платформа определя датите и часовете на провеждане на търговете, като взема под внимание официалните празници, които имат отражение върху международните финансови пазари, както и всякакви други съответни събития или обстоятелства, които по мнение на тръжната платформа могат да повлияят на правилното провеждане на търговете и обуславят промени. Търгове не се провеждат през двете седмици по коледните и новогодишните празници във всяка една година.
3. При изключителни обстоятелства, всяка тръжна платформа може, след като се консултира с тръжния инспектор и получи неговото становище по въпроса, да промени времето на даден период за офериране, като изпрати съответно съобщение на всички лица, които могат да бъдат засегнати. Съответната тръжна платформа взема предвид в най-голяма степен становището на тръжния инспектор.
4. Не по-късно от шестия търг или по-рано, тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, провежда търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/EО поне веднъж седмично, и търгове за квоти по глава II от Директива 2003/87/EО поне веднъж на два месеца.
Никоя друга тръжна платформа не трябва да провежда търг в който и да е от максимум два дни седмично, в които се провежда търг от тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2. Когато тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, провежда търгове в повече от два дни през дадена седмица, тя определя и публикува през кои точно два дни не трябва да се провеждат никакви други търгове. Тя прави това не по-късно от момента на определянето и публикуването, посочени в член 11, параграф 1.
5. Не по-късно от шестия търг или по-рано, количеството квоти, продавани на тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, се разпределя равномерно между провежданите в дадена година търгове, с изключение на количествата в търговете през месец август от всяка една година, които трябва да са равни на половината от количествата в търговете през останалите месеци от годината.
6. Допълнителни разпоредби относно графика и периодичността на провеждане на търговете във всяка една тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграфи 1 и 2, са определени в член 32.
Член 9
Обстоятелства, които препятстват провеждането на търгове
Без това да засяга прилагането - в случаите когато е необходимо - на посочените в член 58 правила, дадена тръжна платформа може да отмени провеждането на даден търг, ако правилното му провеждане бъде нарушено или е възможно да бъде нарушено поради обстоятелство, засягащо сигурността или надеждността на информационната система, необходима за подаване на заявки за допускане до офериране, за достъпа до или за провеждането на даден търг.
За квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за продажба на търг се разпределя равномерно в рамките на следващите четири насрочени търга.
За квоти по глава II от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за търгуване се разпределя равномерно в рамките на следващите два насрочени търга.
Член 10
Годишни количества продавани на търг квоти по глава III от Директива 2003/87/EО
1. Количеството на всички квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, предназначени за тръжна продажба през 2011 г. и 2012 г., както и тръжните продукти, чрез които ще се продават квотите, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
2. Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търгове през 2013 г. и 2014 г., е равно на количеството квоти, определено съгласно членове 9 и 9а от същата директива за съответната календарна година, минус безплатното разпределяне на квоти, предвидено в член 10а, параграф 7 и член 11, параграф 2 от същата директива, минус половината от общото евентуално количество квоти, които бъдат продадени през 2011 г. и 2012 г.
Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търгове от 2015 г. нататък, е равно на количеството квоти, определено съгласно членове 9 и 9а от същата директива за съответната календарна година, минус безплатното разпределяне на квоти, предвидено в член 10а, параграф 7 и член 11, параграф 2 от същата директива.
Всяко количество квоти, което ще се продава съгласно член 24 от Директива 2003/87/ЕО, се добавя към количеството квоти, подлежащо на тръжна продажба в дадена календарна година, определено съгласно първата или втората алинея от настоящия параграф.
Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, което ще се продава в последната година от всеки период на търгуване, отчита всяко евентуално прекратяване на дейността на инсталация съгласно член 10а, параграф 19 от същата директива, всяко коригиране на равнището на безплатно разпределяне съгласно член 10а, параграф 20 от същата директива и на квотите, останали в резерва за нови участници, предвиден в член 10а, параграф 7 от същата директива.
3. Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, което ще бъде продавано на търгове от 2013 г. нататък, се основава на определянето и публикуването от Комисията, съгласно член 10, параграф 1 от същата директива, на очакваното количество квоти, подлежащи на тръжна продажба, или на най-последното изменение на първоначалната оценка на Комисията, публикувана до 31 януари от предходната година.
Всяка последваща промяна на количеството квоти, които ще се продават през дадена календарна година, се отчита в количеството квоти, които ще се продават през следващата календарна година..
4. Без да се засяга член 10a, параграф 7 от Директива 2003/87/EО, за всяка дадена календарна година делът на всяка държава-членка на предназначените за тръжна продажба квоти по глава III от същата директива, е делът, определен съгласно член 10, параграф 2 от същата директива, като се извади евентуално преходно безплатно разпределение, направено от тази държава-членка съгласно член 10в от Директива 2003/87/EО през тази календарна година и се добавят квотите, които подлежат на тръжна продажба от тази държава-членка през същата календарна година съгласно член 24 от посочената директива.
Член 11
Календар за отделните търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, продавани от тръжни платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент
1. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват, до 28 февруари от предходната година или веднага след като това стане възможно след тази дата, след като предварително консултират Комисията и получат нейното становище, периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите на търговете, както и тръжния продукт и датите на плащане и доставка на квотите по глава III от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове всяка календарна година. Съответните тръжни платформи се съобразяват във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
2. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, основават своето определяне и публикуване съгласно параграф 1 от настоящия член на определянето и публикуването от Комисията на очакваното количеството квоти, които подлежат на тръжна продажба или на най-последното изменение на първоначалната оценка на Комисията, посочена в член 10, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО.
3. Периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове и датите на търговете за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове през последната година от всеки период на търгуване, могат да бъдат коригирани от съответната тръжна платформа, така че да бъде взето под внимание всяко евентуално прекратяване на дейността на инсталация съгласно член 10а, параграф 19 от същата директива, и всяко коригиране на равнището на безплатно разпределяне съгласно член 10а, параграф 20 от същата директива или квоти, останали в резерва за нови участници, предвиден в член 10а, параграф 7 от същата директива.
4. Календарът за отделните търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, провеждани от тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, се определя и публикува съгласно член 32 от настоящия регламент.
Член 12
Годишни количества продавани на търг квоти по глава II от Директива 2003/87/EО
1. Количеството квоти по глава II от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търг през 2012 г., е равно на количеството, изчислено и определено от Комисията съгласно член 3г, параграф 1 от същата директива.
Количеството квоти по глава II от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търг през всяка календарна година от 2013 г. нататък, е равно на количеството, изчислено и определено от Комисията съгласно член 3г, параграф 2 от същата директива, разпределено равномерно в годините, влизащи в съответния период на търгуване.
Въпреки това количеството квоти, което ще се продава в последната година от всеки период на търгуване, отчита квотите, останали в специалния резерв, посочен в член 3е от Директива 2003/87/ЕО.
2. Във всяка календарна година от даден период на търгуване, делът на всяка държава-членка на предназначените за тръжна продажба квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО е делът, определен за този период на търгуване съгласно член 3г, параграф 3 от същата директива, разделен на броя на годините във въпросния период на търгуване.
Член 13
Календар за отделните търгове за квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, продавани от тръжни платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент
1. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват, до 30 септември 2011 г. или веднага след като това стане възможно след тази дата, след като предварително консултират Комисията и получат нейното становище, периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове и датите на търговете за квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове през 2012 г. Съответните тръжни платформи се съобразяват във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
2. От 2012 г. нататък тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват, до 28 февруари от предходната година или веднага след като това стане възможно след тази дата, като предварително се консултират с Комисията и получат нейното становище, периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите на търговете, както и тръжния продукт, датите на плащане и доставка на квотите по глава II от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове всяка календарна година. Съответните тръжни платформи се съобразяват във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
Периодите за офериране, количествата квоти в отделните търгове, датите на търговете, както и тръжният продукт, датите на плащане и доставка на квотите по глава II от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове през последната година от всеки период на търгуване, могат да бъдат коригирани от съответната тръжна платформа, с оглед отчитане на квотите, останали в специалния резерв, посочен в член 3е от същата директива.
3. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, основават своето определяне и публикуване съгласно параграфи 1 и 2 на решението на Комисията, прието съгласно член 3д, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО.
4. Разпоредбите относно календара за отделните търгове на квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, провеждани от тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, се определят и публикуват съгласно член 32 от настоящия регламент.
Член 14
Коригиране на тръжния календар
1. Определянето и публикуването на годишните количества квоти, предназначени за тръжна продажба и на периодите за офериране, количествата, датите, тръжния продукт, датите за плащане и доставка във връзка с отделните търгове, съгласно членове 10-13 и член 32, параграф 4, не могат да бъдат променяни, освен за корекции поради някоя от следните причини:
а)
отмяна на търг съгласно член 7, параграфи 5 и 6, член 9 и член 32, параграф 5;
б)
всякакво временно прекратяване на правомощията на тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, предвидено в регламента на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО;
в)
всякакво решение на държава-членка, взето съгласно член 30, параграф 8;
г)
всякакво неизпълнение на сетълмент, посочено в член 45, параграф 5;
д)
наличие на квоти в специалния резерв, посочен в член 3е от Директива 2003/87/ЕО;
е)
прекратяване на дейността на инсталация съгласно член 10а, параграф 19 от Директива 2003/87/ЕО, адаптиране на равнището на безплатно разпределяне съгласно член 10а, параграф 20 от същата директива, или наличие на квоти, останали в резерва за нови участници, предвиден в член 10а, параграф 7 от същата директива;
ж)
едностранно включване на допълнителни дейности и газове съгласно член 24 от Директива 2003/87/ЕО;
з)
мерки, приети съгласно член 29а от Директива 2003/87/ЕО;
и)
влизане в сила на изменения на настоящия регламент или на Директива 2003/87/ЕО.
2. Когато начинът на извършване на коригирането не е предвиден в настоящия регламент, съответната тръжна платформа може да извърши това коригиране само след като предварително се консултира с Комисията и получи нейното становище. Съответната тръжна платформа се съобразява във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
ГЛАВА IV
ДОСТЪП ДО ТЪРГОВЕТЕ
Член 15
Лица, които могат директно да оферират в търг
Без да се засяга член 28, параграф 3, само лице, което отговаря на условията за кандидатстване за допускане до офериране съгласно член 18 и е допуснато да оферира съгласно членове 19 и 20, може да подава пряко оферти в търг.
Член 16
Начини за достъп
1. Всяка тръжна платформа предоставя на недискриминационна основа начини за достъп до своите търгове.
2. Всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, осигурява възможност за осъществяване на достъп от разстояние до своите търгове, посредством електронен интерфейс, достъпен по сигурен и надежден начин по Интернет.
Също така всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, предлага на оферентите възможност за достъп до своите търгове чрез специално предназначени за тази цел комуникационни линии до електронния интерфейс.
3. Всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, може да предлага един или повече алтернативни начини за достъп до своите търгове, в случай че по някаква причина основният начин за достъп не функционира, при условие че тези алтернативни начини за достъп са сигурни и надеждни и че тяхното ползване не води до каквато и да е дискриминация между оферентите.
Член 17
Обучение и линия за помощ
Всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси предлага базиран в Интернет модул за практическо обучение относно провеждания от нея тръжен процес, включително указания как да се попълват и подават всякакви формуляри и симулация, показваща как да се подават оферти в търг. Също така, тя предоставя линия за помощ, достъпна по телефон, факс и електронна поща поне през работното време на всеки търговски ден.
Член 18
Лица, отговарящи на условията за кандидатстване за допускане до офериране
1. Следните лица отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете:
а)
оператор или оператор на въздухоплавателни средства, имащ операторска партида, който участва в търг за своя собствена сметка, предприятие майка, дъщерно предприятие или свързано предприятие, представляващо част от същата група от дружества, в която е и този оператор или оператор на въздухоплавателни средства;
б)
инвестиционни дружества, оторизирани съгласно Директива 2004/39/ЕО, които оферират за своя сметка или от името на свои клиенти;
в)
кредитни институции, оторизирани съгласно Директива 2006/48/ЕО, които оферират за своя сметка или от името на свои клиенти;
г)
стопански групирания на лица от изброените в буква а), които оферират за своя собствена сметка и изпълняват ролята на агент от името на своите членове;
д)
публични органи или образувания с държавна собственост на държавите-членки, които контролират лица от който и да е от посочените в буква а) видове.
2. Без да се засяга освобождаването в член 2, параграф 1, буква и) от Директива 2004/39/ЕО, лицата, попадащи в обхвата на това освобождаване и оторизирани съгласно член 59 от настоящия регламент, отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете, било за своя собствена сметка или от името на клиенти по тяхната основна стопанска дейност, при условие че държавата-членка, в която тези лица са установени, е приела законодателство, даващо възможност на съответния национален компетентен орган в тази държава-членка да ги оторизира да оферират за своя собствена сметка или от името на клиенти по тяхната основна стопанска дейност.
3. Лицата, посочени в параграф 1, букви б) или в), отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете от името на техни клиенти при офериране за тръжни продукти, които не са финансови инструменти, при условие че държавата-членка, където те са установени, е приела законодателство, позволяващо на съответните компетентни национални органи в тази държава-членка да ги оторизират да оферират за своя сметка или от името на свои клиенти.
4. В случаите, в които лицата, посочени в параграф 1, букви б) и в) и параграф 2, оферират от името на свои клиенти, те трябва да осигурят, че клиентите им също отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете съгласно параграфи 1 и 2.
В случаите, в които клиентите на лицата, посочени в първата алинея, също представляват при оферирането свои собствени клиенти, те трябва да осигурят, че тези клиенти също отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране съгласно параграфи 1 и 2. Същото се отнася за всички представлявани клиенти нататък по веригата, които участват непряко в търговете.
5. Следните лица не отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търгове, нито могат да участват в търгове чрез едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, било за своя сметка или от името на друго лице, в търговете, в които изпълняват своята съответна роля:
а)
тръжният продавач;
б)
тръжната платформа, включително всяка свързана с нея система за клиринг или система за сетълмент;
в)
лицата, чието положение им дава възможност да упражняват, пряко или косвено, значително влияние върху управлението на лицата по точки а) и б);
г)
лицата, работещи за лица по точки а) и б).
6. Тръжният инспектор не може да участва в никой от търговете, нито пряко, нито непряко чрез едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, нито за своя сметка, нито от името на което и да е друго лице.
Лицата, чието положение им дава възможност да упражняват, пряко или косвено, значително влияние върху управлението на тръжния инспектор, не могат да участват в никакъв търг, пряко или косвено чрез едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, нито за своя собствена сметка, нито от името на което и да е друго лице.
Лицата, работещи за тръжния инспектор във връзка с търговете, не могат да участват в никакъв търг, пряко или косвено посредством едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, нито за своя собствена сметка, нито от името на което и да е друго лице.
7. Възможността, предоставена съгласно членове 44-50 за дадена тръжна платформа, включително всяка свързана с нея система за клиринг или система за сетълмент, да получава плащане от, да прави доставка на и да приема обезпечение от правоприемник на спечелил търг оферент, не препятства прилагането на членове 17-20.
Член 19
Изисквания за допускане до офериране
1. Ако дадена тръжна платформа организира вторичен пазар, членовете или участниците във вторичния пазар, организиран от тази тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, които отговарят на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, се допускат да подават директно оферти в провежданите от тази тръжна платформа търгове, без всякакви допълнителни изисквания за допускане, ако са изпълнени всички изброени условия, както следва:
а)
изискванията за допускане на члена или участника да търгува с квоти на вторичния пазар, организиран от тръжната платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, са не по-малко строги от изискванията съгласно параграф 2 от настоящия член;
б)
тръжната платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, получава всякаква допълнителна информация, необходима за проверка на изпълнението на всяко от изискванията, посочени в параграф 2 от настоящия член, които не са проверени по-рано.
2. Лицата, които не са членове или участници във вторичния пазар, организиран от дадена тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, и отговарят на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, се допускат да подават директно оферти в търговете, провеждани от тази тръжна платформа, ако тези лица:
а)
са установени в Съюза, или са оператори или оператори на въздухоплавателни средства;
б)
разполагат с посочена партида;
в)
разполагат с посочена банкова сметка;
г)
назначават поне един представител на оферента, както е определен в член 6, параграф 3, трета алинея;
д)
удовлетворяват съответната тръжна платформа във връзка с приложимите мерки за комплексна проверка на клиента по отношение на своята идентичност, идентичността на своите действителни бенефициери, добросъвестност, стопански и търговски профил във връзка с начините за влизане във взаимоотношение с оферента, вида оферент, характера на тръжния продукт, размера на очакваните оферти и начините на плащане и на доставка;
е)
удовлетворяват съответната тръжна платформа по отношение на своето финансово състояние, по-специално че са в състояние да изпълняват в съответните срокове своите финансови задължения и текущи отговорности;
ж)
разполагат с вътрешни процеси, процедури и договорни споразумения, необходими за спазването на максимално допустим размер на офертите, наложен в съответствие с член 57 или могат да ги въведат при поискване;
з)
изпълняват изискванията на член 49, параграф 1.
Ако дадена тръжна платформа не организира вторичен пазар, лицата, отговарящи на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, се допускат да оферират пряко в провежданите от тази тръжна платформа търгове, ако те изпълняват условията, посочени в букви а) - з) от настоящия параграф.
3. Лицата, попадащи в обхвата на член 18, параграф 1, букви б) и в) или член 18, параграф 2, които оферират от името на свои клиенти, носят отговорност да осигурят, че са изпълнени следните условия:
а)
техните клиенти отговарят на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2;
б)
те разполагат или ще разполагат в необходимия момент преди откриването на периода за офериране с адекватни вътрешни процеси, процедури и договорни споразумения, необходими за следните цели:
i)
да им дадат възможност да обработват оферти на своите клиенти, включително да подават оферти, както и да получават плащания и да прехвърлят квоти;
ii)
да предотвратяват разкриването на поверителна информация от тази част от тяхната организация, която отговаря за получаването, подготовката и подаването на оферти от името на техни клиенти към тази част от тяхната организация, която отговаря за подготовката и подаването на оферти за тяхна собствена сметка;
iii)
да осигуряват, че тези техни клиенти, които действат на свой ред от името на други клиенти, които оферират в търговете, прилагат определените в параграф 2 от настоящия член и в настоящия параграф изисквания, а също и че те изискват същото от своите клиенти и от клиентите на своите клиенти, както е предвидено в член 18, параграф 4.
Съответната тръжна платформа може да разчита на надеждни проверки, провеждани от лицата, посочени в първата алинея от настоящия параграф, техните клиенти или клиентите на техни клиенти, както е предвидено в член 18, параграф 4.
Лицата, посочени в първата алинея от настоящия параграф, носят отговорност да осигурят, че могат да докажат на тръжната платформа, когато това бъде поискано от нея съгласно член 20, параграф 5, буква е), че са изпълнени условията, посочени в букви а) и б) от първата алинея от настоящия параграф.
Член 20
Подаване и обработване на заявки за допускане до офериране
1. Преди да подадат своята първа оферта пряко чрез всяка една тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, лицата, отговарящи на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, подават до съответната тръжна платформа заявка за допускане до офериране.
Ако дадена тръжна платформа организира вторичен пазар, членовете или участниците в организирания от тази тръжна платформа вторичен пазар, които отговарят на изискванията по член 19, параграф 1, се допускат до офериране, без да подават заявка съгласно първата алинея на настоящия параграф.
2. Заявката за допускане до офериране съгласно параграф 1 се подава чрез попълването на електронна заявка, достъпна в Интернет. Електронната заявка и достъпът до нея чрез Интернет се предоставят и поддържат от съответната тръжна платформа.
3. Към заявката за допускане до офериране се прилагат надлежно заверени копия на всички изисквани от тръжната платформа придружителни документи, необходими като доказателство, че заявителят отговаря на изискванията на член 19, параграфи 2 и 3. Заявката за допускане до офериране съдържа като минимум съставните части, изброени в приложение II.
4. Заявката за допускане до офериране, включително всички придружителни документи, се предоставят при поискване за инспекция от тръжния инспектор, компетентните правоприлагащи органи по националното законодателство на държава-членка, която провежда разследване, посочено в член 62, параграф 3, буква д), както и от компетентните органи на Съюза, участващи в презгранични разследвания.
5. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, може да откаже допускане до офериране в своите търгове, ако заявителят откаже да изпълни което и да е от следните действия:
а)
да удовлетвори искания на тръжната платформа за допълнителна информация, изясняване или доказване на предоставената информация;
б)
да удовлетвори покана от тръжната платформа за среща с които и да са негови служители, включително в негов офис, или на друго място;
в)
да даде възможност за поискани от тръжната платформа разследвания или проверки, включително с посещения на място или проверки на място в офис на заявителя;
г)
да удовлетвори искания на тръжната платформа за всякаква информация за заявителя, клиентите на заявителя или клиентите на техните клиенти, както е предвидено в член 18, параграф 4, необходима за проверка на съответствието с изискванията по член 19, параграф 3;
д)
да изпълни искания на тръжната платформа за всякаква информация, необходима за проверка на съответствието с изискванията по член 19, параграф 2.
6. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, прилага мерките, предвидени в член 13, параграф 4 от Директива 2005/60/ЕО по отношение на своите трансакции или делови отношения с видни политически личности, независимо коя е тяхната страна на местоживеене.
7. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, изисква от заявител за допускане до офериране в нейните търгове да осигури изпълнение от страна на своите клиенти на всякакво искане, направено съгласно параграф 5, както и също такова изпълнение от всеки клиент на клиентите на заявителя, както е предвидено в член 18, параграф 4.
8. Ако заявителят не подаде информацията, поискана от тръжна платформа, в рамките на разумен срок, определен в искането на информация, отправено от съответната тръжна платформа съгласно параграф 5, буква а), г) или д), който срок е не по-малък от пет търговски дни от датата на искането на информация, а също и ако не даде отговор, не участва или не сътрудничи при интервю или при всякакви разследвания или проверки по параграф 5, буква б) или буква в), счита се, че заявката за допускане до офериране е оттеглена.
9. Заявителят е длъжен да не предоставя невярна или заблуждаваща информация на която и да е тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси. Заявителят уведомява цялостно, искрено и бързо съответната тръжна платформа за всякакви промени в свързаните с него обстоятелства, които биха могли да имат значение във връзка със заявката му за допускане до офериране в търговете, провеждани от тази тръжна платформа, или във връзка с вече предоставено му допускане до офериране.
10. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, взема решение по подадената до нея заявка и съобщава своето решение на заявителя.
Съответната тръжна платформа може:
а)
да предостави безусловно допускане до търговете за период, който не надвишава срока, за който е избрана като тръжна платформа, включително за всякакво удължаване или подновяване на нейния избор;
б)
да предостави допускане под условие до търговете за период, който не надвишава срока, за който е избрана като тръжна платформа, до определена дата, при спазване на специфичните условия, което изпълнение се проверява надлежно от съответната тръжна платформа;
в)
да откаже да предостави допускане.
Член 21
Отказ, отмяна или временно прекъсване на допускане до офериране
1. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, отказва да предоставя допускане до офериране в своите търгове, отменя или временно прекъсва всяко допускане до офериране, предоставено на всякакво лице, което:
а)
не отговаря или престане да отговаря на условията за кандидатстване за допускане до офериране съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2;
б)
не съответства или вече не съответства на изискванията по членове 18, 19 и 20;
в)
се намира в съзнателно или неколкократно нарушение на настоящия регламент, на условията за неговото допускане до офериране в търговете, провеждани от съответната тръжна платформа, или на всякакви съответни инструкции или договори.
2. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, отказва да предоставя допускане до офериране в своите търгове, отменя или временно прекъсва всяко вече предоставено допускане до офериране, ако заподозре изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба във връзка с даден заявител, при условие че няма вероятност такъв отказ, отмяна или временно прекъсване да попречат на усилията на компетентните национални органи да преследват или задържат извършителите на такива дейности.
В такъв случай съответната тръжна платформа подава доклад до звеното за финансово разузнаване (ЗФР), посочено в член 21 от Директива 2005/60/ЕО, в съответствие с член 55, параграф 2 от настоящия регламент.
3. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, може да откаже да предостави допускане до офериране в своите търгове, да отмени или временно да прекъсне всяко вече предоставено допускане до офериране, на всяко лице, което:
а)
се намира в нарушение по небрежност на настоящия регламент, на условията за неговото допускане до офериране в търговете, провеждани от съответната тръжна платформа, или на всякакви други свързани инструкции или договори;
б)
е постъпило по начин, който е във вреда на правилното и ефективното провеждане на даден търг;
в)
е посочено в член 18, параграф 1, буква б) или буква в) или член 18, параграф 2, и не е подало оферта в нито един търг през предходните 220 търговски дни.
4. Лицата, посочени в параграф 3, се уведомяват за отказа на предоставяне на допускане или за отмяната или временното прекъсване на допускането им, и им се предоставя разумен срок за писмен отговор, определен в решението за отказ на предоставяне на допускане, за отмяна или за временно прекъсване на допускането.
След разглеждане на писмения отговор на лицето, съответната тръжна платформа извършва едно от следните действия, ако има такова правомощие:
а)
предоставя или възстановява допускането, считано от определена дата;
б)
предоставя допускане под условие или възстановяване на допускането под условие, в зависимост от изпълнението на специфичните условия до дадена дата, което се проверява надлежно от съответната тръжна платформа;
в)
потвърждава отказа да предостави допускане, отмяната или временното прекъсване на допускането, считано от определена дата.
Тръжната платформа уведомява въпросното лице за своето решение.
5. Лицата, чието допускане до офериране е отменено или временно прекъснато съгласно параграфи 1, 2 или 3, предприемат разумни стъпки, за да се уверят, че тяхното отстраняване от търговете:
а)
е редовно;
б)
не накърнява интересите на техните клиенти и не препятства ефективното провеждане на търговете;
в)
не препятства изпълнението на техните задължения, произтичащи от разпоредбите за плащания, от условията за тяхното допускане до офериране в търговете или от всякакви други свързани инструкции или договори;
г)
не води до нарушаване на техните задължения относно защитата на поверителна информация съгласно член 19, параграф 3, буква б), подточка ii), които продължават да бъдат в сила за период от 20 години след тяхното отстраняване от търговете.
В отказа за предоставяне на допускане, отмяната или временното прекъсване на допускане, посочени в параграфи 1, 2 и 3, се посочват всички мерки, необходими за съобразяване с настоящия параграф и тръжната платформа проверява изпълнението на тези мерки.
ГЛАВА V
ИЗБОР И ФУНКЦИИ НА ТРЪЖНИЯ ПРОДАВАЧ
Член 22
Избор на тръжен продавач
1. Всяка държава-членка избира тръжен продавач. Държава-членка не може да търгува квоти, без да е избрала тръжен продавач. Един и същ тръжен продавач може да бъде избран от повече от една държава-членка.
2. Тръжният продавач се избира от избиращата държава-членка достатъчно рано преди началото на търговете, така че той да може да сключи и да въведе в действие необходимите договорености с тръжната платформа, която е избрана или ще бъде избрана от тази държава-членка, включително с всяка свързана с нея система за клиринг и система за сетълмент, което да даде възможност на тръжния продавач да продава квоти от името на избралата го държава-членка в съответствие с взаимно договорени условия.
3. В случая с държавите-членки, които не участват в съвместните действия, предвидени в член 26, тръжният продавач се избира от избиращата държава-членка достатъчно рано преди началото на търговете на тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграфи 1 и 2, така че той да може да сключи и да въведе в действие необходимите договорености с тези тръжни платформи, включително с всяка свързана с тях система за клиринг и система за сетълмент, което да даде възможностна тръжния продавач да продава квоти от името на избралата го държава-членка на такива тръжни платформи, в съответствие с взаимно договорени условия, съгласно член 30, параграф 7, втора алинея и член 30, параграф 8, първа алинея.
4. Държавите-членки се въздържат от разкриването на всякаква вътрешна информация по смисъла на точка 29) член 3 и буква а) от член 37, на всяко лице, работещо за тръжен продавач.
В договора за избор на тръжен продавач е предвидено, че в случай на неразрешено разкриване на вътрешна информация на лица, работещи за тръжния продавач, се вземат адекватни мерки за отстраняване от търговете на всички лица, пред които е било направено такова неразрешено разкриване на информация.
Втората алинея на настоящия параграф се прилага, без това да засяга прилагането на членове 11-16 от Директива 2003/6/ЕО и на член 43 от настоящия регламент по отношение на всякакво нарушение на забраната в първата алинея на настоящия параграф.
5. Квотите, подлежащи на тръжна продажба от името на дадена държава-членка, се задържат от търгуване до надлежното избиране на тръжен продавач и до сключването и прилагането на договореностите, посочени в параграф 2.
6. Параграф 5 не засяга възможните правни последици, произтичащи съгласно правото на Съюза от факта, че дадена държава-членка не изпълнява задълженията си по параграфи 1-4.
7. Държавите-членки уведомяват Комисията за идентичността на тръжния продавач и за данните за осъществяване на контакт с него.
Идентичността на тръжния продавач и данните за осъществяване на контакт с него се публикуват на уебсайта на Комисията.
Член 23
Функции на тръжния продавач
Тръжният продавач извършва следното:
а)
продава на търг предназначените за тази цел количества квоти на всяка държава-членка, която го е избрала;
б)
получава тръжните приходи, дължими на всяка държава-членка, която го е избрала;
в)
изплаща тръжните приходи, дължими на всяка държава-членка, която го е избрала.
ГЛАВА VI
ИЗБОР И ФУНКЦИИ НА ТРЪЖНИЯ ИНСПЕКТОР
Член 24
Тръжен инспектор
1. Всички тръжни процеси се наблюдават от един и същ тръжен инспектор.
2. Всички държави-членки избират тръжен инспектор чрез съвместна процедура за възлагане на Комисията и на държавите-членки, проведена съгласночлен 91, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
3. Периодът, за който се избира тръжният инспектор, е не по-дълъг от 5 години.
Поне три месеца преди изтичането на периода, за който е избран тръжният инспектор или приключването на възлагането на функциите на тръжния инспектор, се избира следващ тръжен инспектор съгласно параграф 2.
4. Идентичността на тръжния инспектор и данните за осъществяване на контакт с него се публикуват на уебсайта на Комисията.
Член 25
Функции на тръжния инспектор
1. Тръжният инспектор провежда мониторинг на всеки търг и докладва относно правилното провеждане на търговете през предходния месец на Комисията от името на държавите-членки, както и на съответните държави-членки, в съответствие със срока, предвиден в член 10, параграф 4, четвърта алинея от Директива 2003/87/ЕО, съгласно същата алинея, по-специално по отношение на:
а)
справедливостта и откритостта на достъпа;
б)
прозрачността;
в)
ценообразуването;
г)
техническите и оперативните аспекти.
2. Тръжният инспектор предоставя на държавите-членки и на Комисията годишен консолидиран доклад, който включва:
а)
въпросите, посочени в параграф 1, както по отношение на всеки отделен търг, така и сумарно за всяка тръжна платформа;
б)
всяко неспазване на договора за избор на тръжна платформа;
в)
всяко доказателство за антиконкурентно поведение или пазарна злоупотреба;
г)
въздействието на търговете върху пазарната позиция на тръжните платформи на вторичния пазар, ако има такова въздействие;
д)
връзката между обхванатите от консолидирания доклад тръжни процеси, а също и между тях и функционирането на вторичния пазар, съгласно член 10, параграф 5 от Директива 2003/87/ЕО;
е)
информация за броя, характера и статуса на всички евентуални жалби, направени съгласно член 59, параграф 4, както и на всякакви други жалби, отправени до компетентните национални органи, упражняващи надзор върху кредитните институции и инвестиционните дружества;
ж)
информация относно последващите действия в резултат на всякакви доклади на тръжния инспектор, направени по параграфи 3, 4 и 5;
з)
всякакви счетени за уместни препоръки за подобряване на всякакви тръжни процеси или за всякакво преразглеждане на следното:
i)
настоящият регламент, включително преразглеждането, посочено в член 33;
ii)
регламентът на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО;
iii)
Директива 2003/87/ЕО, включително преразглеждането на функционирането на пазара на въглерод, предвидено в член 10, параграф 5 и член 12, параграф 1а от същата директива.
3. Тръжният инспектор може, по искане на Комисията и на една или повече държави-членки, или съгласно изискването в параграф 5, да докладва от време на време по някой специфичен въпрос, имащ отношение към който и да е от тръжните процеси, когато е необходимо да повдигне този въпрос преди подаването на докладите по параграф 1 или параграф 2. В противен случай тръжният инспектор може да докладва по такива въпроси в рамките на докладите, предвидени в параграф 1 или параграф 2.
4. Държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26 от настоящия регламент, а предпочита да избере своя тръжна платформа съгласно член 30, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, може да поиска от тръжния инспектор да предостави на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа технически доклад за способността на тръжната платформа, която той предлага или възнамерява да предложи, да проведе тръжен процес съгласно изискванията на настоящия регламент и в съответствие с целите, определени в член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО.
В тези доклади тръжният инспектор ясно посочва в кои отношения тръжният процес съответства на изискванията по първа алинея и в кои отношения не съответства. Той отправя точни препоръки за бъдещото развитие или подобряване на тръжния процес, където това е необходимо, с предложение за конкретен график за изпълнението на тези препоръки.
5. При нарушение на настоящия регламент или на несъответствие на тръжния процес, провеждан от дадена тръжна платформа, с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, или по искане на Комисията, в случай че тя подозира наличието на такова нарушение, тръжният инспектор незабавно докладва на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа.
В доклада ясно се посочва природата на нарушението или несъответствието. Той отправя точни препоръки за поправяне на ситуацията, с предложение за конкретен график за тяхното прилагане. В случаите когато това е уместно, в доклада може да се препоръчва временно прекратяване на правомощията на съответната тръжна платформа. Тръжният инспектор постоянно преразглежда своя доклад по настоящия параграф и предоставя тримесечни актуализации на доклада на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа.
6. Всички становища, предоставяни съгласно член 7, параграф 6 и член 8, параграф 3 на настоящия регламент от тръжния инспектор, представляват съставна част от изпълнението на функциите му по настоящия член.
7. Докладите и становищата, предоставяни по настоящия член, се съставят в рамките на разбираем, стандартен и леснодостъпен формат, който се определя съгласно посоченото в договора за избор на тръжен инспектор.
ГЛАВА VII
ИЗБОР НА ТРЪЖНА ПЛАТФОРМА ОТ ДЪРЖАВИ-ЧЛЕНКИ, УЧАСТВАЩИ В СЪВМЕСТНОТО ДЕЙСТВИЕ С КОМИСИЯТА, И ФУНКЦИИ НА ТАЗИ ТРЪЖНА ПЛАТФОРМА
Член 26
Избор на тръжна платформа чрез съвместно действие на държавите-членки и Комисията
1. Без да се засяга член 30, след провеждането на съвместна процедура за възлагане на Комисията и държавите-членки, участващи в съвместното действие, държавите-членки избират една тръжна платформа за провеждането на търгове за двудневен спот и петдневни фючърси.
2. Без да се засяга член 30, след провеждането на съвместна процедура за възлагане на Комисията и държавите-членки, участващи в съвместното действие, държавите-членки избират една или две тръжни платформи за провеждането на търгове за фючърси или форуърди, при условие че тези тръжни продукти са изброени в приложение I.
3. Съвместната процедура за възлагане, посочена в параграфи 1 и 2, се провежда съгласно член 91, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
4. Всеки период, за който се избират тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, е не по-дълъг от пет години.
5. Идентичността на тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, и данните за осъществяване на контакт с тях, се публикуват на уебсайта на Комисията.
6. Всяка държава-членка, която се присъединява към съвместните действия по параграфи 1 и 2 след влизането в сила на споразумението за съвместно възлагане, сключено между участващите държави-членки и Комисията, приема договорените условия между участващите държави-членки и Комисията в споразумението за съвместно възлагане, както и евентуални решения, които вече са приети съгласно това споразумение.
На всяка държава-членка, която реши съгласно член 30, параграф 4, да не участва в съвместното действие, а да избере своя тръжна платформа, може да бъде даден статут на наблюдател при условия, договорени между участващите в съвместното действие държави-членки и Комисията, при спазване на всички приложими разпоредби за обществените поръчки.
Член 27
Функции на тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1
1. Тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, предоставя следните услуги на държавите-членки, както те са определени по-подробно в договора за избора на тръжната платформа:
а)
предоставяне на достъп до търговете съгласно членове 15-21, включително предоставяне и поддръжка на необходимите електронни интерфейси в Интернет и уебсайт;
б)
провеждане на търговете в съответствие с членове 4-7;
в)
управляване на тръжния календар в съответствие с членове 8-14;
г)
обявяване и съобщаване на тръжните резултати съгласно член 61;
д)
предоставяне или осигуряване чрез договори с подизпълнители на изискваната система за клиринг или система за сетълмент, необходими за:
i)
боравенето с плащанията, извършени от спечелилите търга оференти или техните правоприемници, и превеждането на тръжните приходи на тръжния продавач съгласно членове 44 и 45;
ii)
доставката на продадените квоти на спечелилите търга оференти или техните правоприемници съгласно членове 46, 47 и 48;
iii)
управление на обезпеченията, включително всякакво гарантиране с обезпечение, предоставяно от тръжния продавач или от оферентите съгласно членове 49 и 50;
е)
предоставяне на тръжния инспектор на всякаква информация относно провеждането на търговете, необходима за изпълнението на функциите на тръжния инспектор съгласно член 53;
ж)
упражняване на надзор върху търговете, като се отбелязват съмненията за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, и се предписват всякакви коригиращи мерки или санкции, включително механизъм за осигуряване на извънсъдебно разрешаване на спорове съгласно членове 44-59 и член 64, параграф 1.
2. Поне 20 търговски дни преди откриването на първия период за офериране, управляван от тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, тръжната платформа трябва да бъде свързана с поне една система за клиринг или система за сетълмент.
Член 28
Функции на тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2
1. Тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2, предоставя следните услуги на държавите-членки:
а)
предоставяне на достъп до търговете съгласно разпоредбите, действащи на организирания от тръжната платформа вторичен пазар, съобразно техните изменения в договорите за избор на тръжна платформа;
б)
провеждане на търговете в съответствие с членове 4-7;
в)
управляване на тръжния календар в съответствие с членове 8-14;
г)
обявяване и съобщаване на тръжните резултати съгласно член 61;
д)
осигуряване, съгласно разпоредбите, действащи на организирания от тръжната платформа вторичен пазар - с изключение на това, че член 40 се прилага при всички обстоятелства - в съответствие с измененията в договора за избор на тръжна платформа, на съответната система за клиринг или система за сетълмент, която е необходима за:
i)
уреждането на плащанията, извършени от оферентите или техните правоприемници, и превеждането на тръжните приходи на тръжния продавач;
ii)
доставянето на продадените квоти на спечелилите търга оференти или на техните правоприемници;
iii)
управлението на обезпечението, включително всякакво гарантиране, предоставено от тръжния продавач или от оферентите;
е)
предоставяне на тръжния инспектор на всякаква информация относно провеждането на търговете, необходима за изпълнението на функциите на тръжния инспектор съгласно член 53;
ж)
упражняване на надзор върху търговете, уведомяване за съмненията за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба и администриране на всякакви коригиращи мерки или санкции, включително предоставянето на механизъм за извънсъдебно разрешаване на спорове, съгласно действащите разпоредби на организирания от тръжната платформа вторичен пазар, както са изменени в договора за избор на тръжна платформа.
2. Поне 20 пазарни дни преди откриването на първия период на офериране, управляван от тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2, съответната тръжна платформа трябва да бъде свързана с поне една система за клиринг или система за сетълмент.
3. По отношение на търговете, провеждани от тръжна платформа, продаваща фючърси или форуърди, не се прилагат член 16, параграфи 2 и 3, членове 17, 19, 20, 21, 54, 55 и 56, член 60, параграф 3, член 63, параграф 4 и член 64.
Член 29
Услуги, предоставяни на Комисията от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, предоставят на Комисията услуги за техническо съдействие във връзка с дейността на Комисията, отнасяща се до:
а)
попълване на приложение I и всякакво координиране на тръжния календар за приложение III;
б)
предоставяне от Комисията на всякакви становища съгласно настоящия регламент;
в)
всякакви становища или доклади, предоставени от тръжния инспектор относно функционирането на тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2;
г)
докладите или евентуалните предложения, направени от Комисията съгласно член 10, параграф 5 и член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО;
д)
всяко изменение на настоящия регламент или на Директива 2003/87/ЕО, оказващо въздействие върху функционирането на пазара на емисии, включително въвеждането на търговете;
е)
всякакво преразглеждане на настоящия регламент, на Директива 2003/87/ЕО или на регламента на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от същата директива, оказващо въздействие върху функционирането на пазара на въглерод, включително въвеждането на търговете;
ж)
всякакво друго съвместно действие, оказващо въздействие върху функционирането на пазара на въглерод, включително въвеждането на търговете, за чието провеждане е постигнато съгласие между Комисията и участващите в съвместното действие държави-членки.
ГЛАВА VIII
ИЗБОР НА ТРЪЖНИ ПЛАТФОРМИ ОТ ДЪРЖАВИ-ЧЛЕНКИ, КОИТО ПРЕДПОЧИТАТ ДА ИМАТ СВОИ СОБСТВЕНИ ТРЪЖНИ ПЛАТФОРМИ, И ФУНКЦИИ НА ТЕЗИ ТРЪЖНИ ПЛАТФОРМИ
Член 30
Избор на всяка тръжна платформа, която не е платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
1. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26 от настоящия регламент, може да избере своя тръжна платформа за тръжната продажба на своя дял от количеството квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, които да бъдат продавани на търг посредством двудневен спот или петдневни фючърси.
2. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26 от настоящия регламент, може да избере своя тръжна платформа за тръжната продажба на своя дял от количеството квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, които да бъдат продавани на търг посредством фючърси или форуърди, при условие че тези продукти са изброени в приложение I към настоящия регламент.
3. Държавите-членки, които не участват в съвместното действие, предвидено в член 26, могат да изберат същата тръжна платформа или отделни тръжни платформи за продажбата на двудневен спот или петдневни фючърси съответно.
4. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, информира Комисията за своето решение да не участва в съвместното действие, а да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, в рамките на три месеца от влизането в сила на настоящия регламент.
5. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, избира своята собствена тръжна платформа, избрана съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, въз основа на процедура за подбор, съответстваща на правото на Съюза за обществените поръчки и на националното право за обществените поръчки, когато процедура на обществена поръчка се изисква по правото на Съюза или по националното право. Процедурата за подбор трябва да бъде съобразена с всички приложими предпазни и правоприлагащи процедури по правото на Съюза и по националното право.
Всеки един период, за който се избират тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, е не по-дълъг от три години, с възможност да бъде удължен допълнително с не повече от две години.
За да бъдат избрани тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, те трябва да бъдат вписани в приложение III съгласно параграф 7. Изборът им не може да се въвежда в действие преди влизането в сила на вписването на съответната тръжна платформа в приложение III, както е предвидено в параграф 7.
6. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, а е предпочела да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, предоставя на Комисията пълна нотификация, съдържаща всички посочени по-долу елементи:
а)
идентифицирането на тръжната платформа, която държавата-членка предлага да избере, като бъде посочено дали двудневният спот или петдневните фючърси, съответно, се продават от една и съща или от различни тръжни платформи;
б)
подробните оперативни правила за управление на тръжния процес, който ще бъде провеждан от тръжната платформа (тръжните платформи), която (които) държавата-членка предлага да избере, включително договорните клаузи за избора на съответната тръжна платформа, включително всяка система (системи) за клиринг и система (системи) за сетълмент, свързани с предлаганата тръжна платформа, с посочване на условията, определящи структурата и равнището на таксите, управлението на обезпечението, плащанията и доставките;
в)
предлаганите периоди за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите за провеждане на търгове, с посочване на съответните официални празници, както и тръжния продукт, датите на плащане и на доставка на квотите, търгувани в отделните търгове през дадена година, както и всякаква друга информация, необходима на Комисията да оцени дали предлаганият тръжен календар е съвместим с тръжния календар на избраните съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 тръжни платформи, както и с други тръжни календари, предложени от други държави-членки, които не участват в съвместното действие, предвидено в член 26, а са предпочели да изберат свои тръжни платформи;
г)
подробните правила и условия за наблюдението и надзора на търговете, които са в сила за нейната предложена тръжна платформа по член 35, параграфи от 4, 5 и 6, както и подробните правила за защита срещу изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, включително всякакви коригиращи мерки или санкции;
д)
подробните мерки, прилагани за постигане на съответствие с член 22, параграф 4 и член 34 относно избора на тръжния продавач.
В нотификацията се показва съвместимост с разпоредбите на настоящия регламент и съответствие с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО.
Нотифициращата държава-членка може да изменя своята първоначална нотификация, преди да е направено вписването, посочено в параграф 7 от настоящия член.
Всяка нотифицираща държава-членка представя своята първоначална и изменена нотификация пред комитета, посочен в член 23, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО.
7. Тръжните платформи, които са различни от избраните съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, избралите ги държави-членки, периодът, за който са избрани, и всякакви приложими условия или задължения се определят в приложение III, когато са изпълнени изискванията на настоящия регламент и целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Комисията и комитетът, предвиден в член 23, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО, действат единствено въз основа на тези изисквания и цели, и вземат предвид всички доклади, изготвени от тръжния инспектор съгласно член 25, параграф 4 от настоящия регламент.
При отсъствие на вписване съгласно първата алинея, държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, а е предпочела да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, използва за тръжната продажба на своя дял от квоти тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, който дял от квоти иначе би бил продаван на тръжна платформа, избрана съгласно параграф 1 или параграф 2 от настоящия член, през периода до изтичането на три месеца след влизането в сила на вписването, предвидено в първата алинея.
8. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие по член 26, а е предпочела да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, може да се присъедини към съвместното действие, предвидено в член 26, съгласно член 26, параграф 6.
Количеството квоти, планирани за тръжна продажба от тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, се разпределя равномерно за продажба на търговете, провеждани от съответната тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2.
Член 31
Функции на тръжните платформи, различни от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
1. Всяка тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1, изпълнява същите функции като тези на тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, както те са предвидени в член 27, с изключение на член 27, параграф 1, буква в) относно тръжния календар, което не се прилага.
2. Всяка тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 2, изпълнява същите функции като тези на тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2, както те са предвидени в член 28, с изключение на член 28, параграф 1, буква в) относно тръжния календар, което не се прилага.
3. За тръжните платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, се прилагат разпоредбите относно тръжния календар, предвидени в член 8, параграфи 1, 2 и 3 и в членове 9, 10, 12, 14 и 32.
Член 32
Тръжен календар за всяка тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
1. Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, продавани в отделните търгове, провеждани от тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, не надвишава 20 милиона квоти и не е по-малко от 10 милиона квоти, с изключение на случаите при които общото количество квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, предназначени за тръжна продажба от държавата-членка, избрала тази тръжна платформа, е по-малко от 10 милиона квоти за съответната календарна година, като в такъв случай квотите се продават на един единствен търг през календарната година.
2. Количеството квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, продавани в отделните търгове, провеждани от тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, не надвишава 5 милиона квоти и не е по-малко от 2,5 милиона квоти, с изключение на случаите, при които общото количество квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, предназначени за тръжна продажба от държавата-членка, избрала тази тръжна платформа, е по-малко от 2,5 милиона квоти за съответната календарна година, като в такъв случай квотите се продават на един единствен търг през календарната година.
3. Общото количество квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, продавани колективно от всички тръжни платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, се разпределя равномерно в рамките на всяка година, с изключение на количеството, продавано на търговете, провеждани през август всяка година, което трябва да е равно на половината от количеството, продавано през останалите месеци от годината.
4. Тръжните платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите на търговете, както и продавания тръжен продукт, датите на плащане и на доставка на квотите по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове всяка година, след извършване на определянето и публикуването съгласно член 11, параграф 1 и член 13, параграф 1 от настоящия регламент, от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, в срок до 31 март от предходната година, или веднага след като това стане възможно след тази дата, като трябва предварително да са консултирали Комисията и да са получили нейното становище. Съответните тръжни платформи вземат предвид в максимална степен становището на Комисията.
Публикуваните календари, посочени в първата алинея, трябва да бъдат в съответствие с всички съответни условия или задължения, изброени в приложение III.
5. В случаите при които търг, проведен от тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, бъде отменен от тръжната платформа съгласно член 7, параграф 5 или параграф 6, или член 9, търгуваното количество квоти се разпределя равномерно между следващите четири търга, насрочени да бъдат проведени на същата тръжна платформа, или - в случай че съответната тръжна платформа провежда по-малко от четири търга в дадена година - на следващите два търга, насрочени да бъдат проведени на същата тръжна платформа.
Член 33
Преразглеждане на настоящия регламент
След подаването на годишния консолидиран доклад, изготвен от тръжния инспектор съгласно член 25, параграф 2, който се подава не по-късно от 31 декември 2014 г., Комисията преразглежда разпоредбите в настоящия регламент, включително функционирането на всички тръжни процеси.
При преразглеждането се анализира натрупаният опит във връзка с взаимодействието между тръжните платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, от една страна, и тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, от друга страна, а също и взаимодействието между търговете и вторичния пазар.
Преразглеждането се извършва, като се консултират държавите-членки и заинтересованите страни.
Комисията може да предложи всички мерки, за които бъде счетено, че са необходими за противодействие на всяко нарушение или недобро функциониране на вътрешния пазар или на пазара на въглерод, произтичащо от разпоредбите на настоящия регламент, като се имат предвид резултатите от преразглеждането, с цел тези мерки да влязат в сила до 31 декември 2016 г.
ГЛАВА IX
ИЗИСКВАНИЯ ЗА ИЗБОРА НА ТРЪЖЕН ПРОДАВАЧ, ТРЪЖЕН ИНСПЕКТОР И НА ТРЪЖНА ПЛАТФОРМА
Член 34
Изисквания за избора на тръжен продавач и на тръжен инспектор
1. При избора на тръжен продавач и тръжен инспектор държавите-членки вземат предвид степента, в която кандидатите:
а)
са изложени и на най-малкия възможен риск за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, във връзка със следното:
i)
всякакви техни дейности на вторичния пазар;
ii)
всякакви техни вътрешни процеси и процедури за ограничаване на риска от конфликт на интереси или пазарна злоупотреба;
б)
са способни да изпълняват функциите на тръжен продавач или на тръжен инспектор, в срок и в съответствие с най-високите професионални и качествени стандарти.
2. Изборът на тръжния продавач е в зависимост от сключването на договореностите, посочени в член 22, параграфи 2 и 3, между тръжния продавач и съответната тръжна платформа.
Член 35
Изисквания за избора на тръжна платформа
1. Търговете могат да се провеждат само на тръжна платформа, която е оторизирана като регулиран пазар съгласно параграф 5 от компетентните национални органи, посочени в параграф 4, втора алинея.
2. На всяка тръжна платформа, избрана съгласно настоящия регламент за тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси се позволява, без допълнителни правни или административни изисквания от държавите-членки, да предвиди подходящи разпоредби за улесняване на достъпа и участието в търговете на оференти, посочени в член 18, параграфи 1 и 2.
3. При избора на тръжна платформа, държавите-членки вземат предвид степента, в която кандидатите демонстрират изпълнение на всички посочени по-долу показатели:
а)
осигуряване на спазване на принципа за недискриминационност - както de jure, така и de facto;
б)
цялостен, справедлив и равнопоставен достъп до офериране в търговете за малките и средни предприятия, обхванати от схемата на Съюза, както и достъп до офериране за малките емитери;
в)
осигуряване на ефективност на разходите и избягване на излишни административни тежести;
г)
силен надзор на търговете, съобщаване на подозренията за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, предписване на всякакви необходими коригиращи мерки или санкции, включително осигуряване на механизъм за извънсъдебно разрешаване на спорове;
д)
избягване на нарушения на конкуренцията във вътрешния пазар, включително пазара на емисии;
е)
осигуряване на добро функциониране на пазара на въглерод, включително на провеждането на търговете;
ж)
свързване с една или повече системи за клиринг или за сетълмент;
з)
предвиждане на адекватни мерки, изискващи от тръжната платформа да предаде всички материални и нематериални активи, необходими за провеждането на търговете от евентуална следваща тръжна платформа.
4. Изборът на тръжна платформа за продажба на двудневен спот или петдневни фючърси може да се извършва само след като държавата-членка, където са установени кандидатстващият регулиран пазар и неговият пазарен оператор, е осигурила, достатъчно рано, и във всеки случай преди откриването на първия период за офериране, че националните мерки за транспониране на разпоредбите на дял III на Директива 2004/39/ЕО се прилагат за тръжната продажба на двудневен спото или петдневни фючърси в съответната степен.
Изборът на тръжна платформа за продажба на двудневен спот или петдневни фючърси може да се извършва само след като държавата-членка, където са установени кандидатстващият регулиран пазар и неговият пазарен оператор, е осигурила, достатъчно рано и във всеки случай преди откриването на първия период за офериране, че компетентните национални органи на тази държавата-членка са в състояние да ги оторизират и да упражняват надзор върху тях в съответствие с националните мерки за транспониране на дял IV на Директива 2004/39/ЕО в съответната степен.
Когато кандидатстващият регулиран пазар и неговият пазарен оператор не са установени в една и съща държава-членка, първа и втора алинея се прилагат, както за държавата-членка, където е установен кандидатстващият регулиран пазар, така и за държавата-членка, където е установен неговият пазарен оператор.
5. Решението за оторизация на регулиран пазар за целите на настоящия регламент вземат компетентните национални органи на държавата-членка, посочена в параграф 4, втора алинея от настоящия член, определени съгласно член 48, параграф 1 от Директива 2004/39/ЕО, при условие че регулираният пазар и неговият пазарен оператор са в съответствие с разпоредбите на дял III от Директива 2004/39/ЕО, както са транспонирани в националното законодателство на държавата-членка на тяхното установяване съгласно параграф 4 от настоящия член. Решението за оторизация се взема в съответствие с дял IV от Директива 2004/39/ЕО, както той е транспониран в националното законодателство на държавата-членка на тяхното установяване съгласно параграф 4 от настоящия член.
6. Компетентните национални органи, посочени в параграф 5 от настоящия член, поддържат ефективно наблюдение на пазара и вземат необходимите мерки за осигуряване на спазването на посочените в същия параграф изисквания. За тази цел, те могат да упражняват пряко или с помощта на други компетентни национални органи, определени съгласно член 48, параграф 1 от Директива 2004/39/ЕО, предвидените в националните мерки за транспониране на член 50 от посочената директива правомощия по отношение на регулирания пазар и неговия пазарен оператор, посочени в параграф 4 от настоящия член.
Държавата-членка на всеки компетентен национален орган, посочен в параграф 5, осигурява, че националните мерки за транспониране на членове 51 и 52 от Директива 2004/39/ЕО се прилагат по отношение на лицата, отговорни за неспазване на задълженията си съгласно дял III от Директива 2004/39/ЕО, както са транспонирани в националния правопорядък на държавата-членка на тяхното установяване съгласно параграф 4 от настоящия член.
За целите на настоящия параграф, националните мерки, които транспонират членове 56-62 от Директива 2004/39/ЕО, се прилагат по отношение на сътрудничеството между компетентните национални органи от различните държави-членки.
ГЛАВА X
РЕЖИМ СРЕЩУ ПАЗАРНА ЗЛОУПОТРЕБА, ПРИЛОЖИМ ЗА ТРЪЖНИТЕ ПРОДУКТИ
Член 36
Режим срещу пазарна злоупотреба, приложим за финансови инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО
1. За целите на настоящия регламент, когато двудневен спот или петдневни фючърси са финансови инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/EО, същата директива се прилага към тръжната продажба на тези тръжни продукти.
2. Когато двудневен спот или петдневни фючърси не са финансови инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/EО, приложими са разпоредбите в членове 37-43 от настоящия регламент.
Член 37
Определения за режима срещу пазарна злоупотреба, приложим за тръжни продукти, които са различни от финансовите инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/EО
За целите на членове 38-43, които са приложими за тръжни продукти, различни от финансовите инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, се прилагат следните определения:
а)
„вътрешна информация“ означава точна информация, която не е била направена публично достояние, която се отнася пряко или косвено до един или повече тръжни продукти и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цените, на които биха били направени офертите.
За лица, натоварени с изработването на оферти, вътрешна информация означава също и информацията, предадена от клиент и отнасяща се за текущи оферти на клиента, която е точна, отнася се пряко или косвено с един или повече тръжни продукти и която, ако направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително на цените, на които биха били направени офертите.
б)
„манипулиране на пазара“ означава:
i)
подаване на оферти, извършването на трансакции или издаването на нареждания на вторичния пазар:
-
които дават или могат да дадат фалшиви или заблуждаващи сигнали по отношение на търсенето или цената на тръжните продукти; или
-
които осигуряват, посредством действията на едно лице или няколко действащи съвместно лица, тръжната клирингова цена за тръжните продукти на ненормално или изкуствено равнище;
освен ако лицето, което е подало офертата или е извършило трансакцията или е издало нареждането на вторичния пазар, докаже че неговите причини, з ада направи това, са легитимни;
ii)
оферти, които използват фиктивни способи или всякаква друга форма на заблуда или измама;
iii)
разпространяване на информация по медиите, включително по Интернет или с всякакви други средства, която дава или е възможно да даде фалшиви или заблуждаващи сигнали по отношение на тръжните продукти, включително разпространяване на слухове и на фалшиви или заблуждаващи новини, когато лицето, извършило разпространението, е знаело или би трябвало да знае, че информацията е фалшива или заблуждаваща. По отношение на журналистите, когато те действат в своето професионално качество, такова разпространение на информация трябва да се оценява, като се имат предвид правилата, приложими за тяхната професия, освен ако тези лица извличат, пряко или косвено, облага или печалба от разпространяването на въпросната информация.
По-специално, следните примери произтичат от основното определение, дадено в буква б) от първа алинея:
-
поведение на дадено лице или на съвместно действащи лица, целящо да осигури господстващо положение върху търсенето на тръжен продукт, което води до пряко или непряко фиксиране на тръжните клирингови цени, или до създаване на неравностойни условия за търговия;
-
купуване или продаване на вторичния пазар на квоти или на свързани деривативи преди провеждането на търга, което води до фиксиране на тръжната клирингова цена на тръжните продукти на ненормално или изкуствено равнище, или до заблуждаване на участващите в търга оференти;
-
извличане на преимущество от случаен или редовен достъп до традиционни или електронни медии чрез разгласяване на мнение за тръжен продукт, след като предварително е направена оферта за този продукт и впоследствие е извлечена изгода от въздействието на огласените мнения върху предложените цени в други оферти за този продукт, без едновременно с това да е бил публично разкрит по подходящ и ефективен начин конфликтът на интереси.
Член 38
Забрана за търгуване с използване на вътрешна информация
1. Никое лице, посочено във втората алинея, което притежава вътрешна информация, няма право да използва тази информация, като подава, променя или оттегля дадена оферта, за своя или чужда сметка, пряко или косвено, по отношение на тръжен продукт, за който се отнася въпросната информация.
Първата алинея се прилага за всяко лице, което притежава вътрешна информация:
а)
поради качеството си на член на административните, управителните или надзорните органи на тръжната платформа, тръжния продавач или тръжния инспектор; или
б)
поради своето участие в капитала на тръжната платформа, тръжния продавач или тръжния инспектор; или
в)
поради достъпа до информация, произтичащ от упражняването на своята работата, професия или своите задължения; или
г)
поради престъпната му дейност.
2. Когато лицето, посочено в параграф 1, е юридическо лице, забраната, установена в същия параграф, се прилага също и за физическите лица, които участват във вземането на решения за подаване, промяна или оттегляне на офертата за сметка на съответното юридическо лице.
3. Настоящият член не се прилага за подаването, промяната или оттеглянето на оферта за тръжен продукт, направено в изпълнение на задължение с настъпил срок, когато това задължение произтича от споразумение, сключено преди съответното лице да е придобило вътрешната информация.
Член 39
Други забранени употреби на вътрешна информация
Никое лице, за което се отнася забраната, установена в член 38, няма право:
а)
да разкрива вътрешна информация на което и да е друго лице, освен ако това разкриване е направено в процеса на нормално изпълнение на работата му, професията му или на задълженията му;
б)
да препоръчва на друго лице или да го склонява, въз основа на вътрешната информация, да подава, променя или оттегля офертата за тръжни продукти, за които се отнася тази информация.
Член 40
Други лица, попадащи под забраната за търгуване с използване на вътрешна информация
Членове 38 и 39 се прилагат и за всяко друго лице, различно от лицата, посочени в същите членове, което притежава вътрешна информация, при положение че това лице знае, или би трябвало да знае, че това е вътрешна информация.
Член 41
Забрана за манипулиране на пазара
Никое лице няма право да участва в манипулиране на пазара.
Член 42
Специфични изисквания за ограничаване на риска от пазарна злоупотреба
1. Тръжната платформа, тръжният продавач и тръжният инспектор съставят списъци на своите служители, работещи за тях по трудов договор или въз основа на друго правоотношение, които имат достъп до вътрешна информация. Тръжната платформа редовно актуализира своя списък и го предава на компетентния национален орган на държавата-членка, в която е установена, винаги когато това бъде поискано от нея. Тръжният продавач и тръжният инспектор редовно актуализират своите списъци и ги предават на компетентния национален орган на държавата-членка, където тръжната платформа е установена, и на държавата-членка, на установяване на тръжния продавач или на тръжния инспектор, винаги когато съответният компетентен национален орган поиска това.
2. Лицата, имащи ръководни отговорности в тръжната платформа, тръжния продавач или тръжния инспектор и, когато това е приложимо, тясно свързаните с тях лица, трябва най-малкото да уведомяват посочения в параграф 1 компетентен национален орган за съществуването на подадени, променени или оттеглени оферти за тяхна собствена сметка, свързани с тръжните продукти, техни деривативи или други свързани с тях финансови инструменти.
3. Лицата, които осъществяват или разпространяват проучвания относно тръжните продукти, и лицата, които създават или разпространяват друга информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия, която информация е предназначена за разпространителни канали или за широката публика, проявяват разумна грижа за осигуряване на безпристрастност при представянето на тази информация и разкриват своите интереси или посочваат наличието на конфликт на интереси във връзка с тръжните продукти.
4. Тръжната платформа приема структурни разпоредби, целящи предотвратяване и разкриване на практики за манипулиране на пазара.
5. Всяко лице, посочено в член 59, параграф 1, което има разумни основания да подозира, че дадена трансакция може да представлява търгуване с използване на вътрешна информация или манипулиране на пазара, незабавно уведомява компетентния национален орган на държавата, в която това лице е установено.
Член 43
Надзор и правоприлагане
1. Компетентните национални органи, посочени в член 11 от Директива 2003/6/EО, поддържат ефективно наблюдение на пазара и вземат необходимите мерки за осигуряването на спазване на разпоредбите на членове 37-42 от настоящия регламент.
2. Компетентните национални органи, посочени в параграф 1 от настоящия член, имат правомощията, предвидени в националните мерки за транспониране на член 12 от Директива 2003/6/EО.
3. Държавите-членки осигуряват приложимост на националните мерки за транспониране на членове 14 и 15 от Директива 2003/6/EО по отношение на лицата, носещи отговорност за неспазване на членове 37-42 от настоящия регламент, във връзка с търговете, провеждани на тяхна територия и в чужбина.
4. За целите на прилагането на членове 37-42 от настоящия регламент и на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, националните мерки за транспониране на член 16 от Директива 2003/6/EО се прилагат по отношение на сътрудничество между националните компетентни органи, посочени в параграф 1 от настоящия член.
ГЛАВА XI
ПЛАЩАНИЯ И ПРЕВОДИ НА ТРЪЖНИТЕ ПРИХОДИ
Член 44
Плащания от спечелилите търга оференти и преводи на тръжните приходи на държавите-членки
1. Всеки спечелил търг оферент или неговият правоприемник(правоприемници), включително действащите от тяхно име посредници, заплаща дължимата сума, която му е съобщената съгласно член 61, параграф 3, буква в), за спечелените квоти, за които е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а), чрез превод или уреждане на превод на дължимата сума посредством системата за клиринг или системата за сетълмент, в посочената банкова сметка на тръжния продавач, в разполагаеми средства, преди или най-късно при доставката на квотите в посочената партида на оферента или в посочената партида на неговия правоприемник.
2. Тръжната платформа, включително свързаната с нея система(системи) за клиринг или система(системи) за сетълмент, прехвърлят плащанията, направени от оферентите или всички правоприемници във връзка с тръжната продажба на квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО на тръжните продавачи, продали въпросните квоти.
3. Плащанията към тръжните продавачи се правят в евро или в паричната единица на избралата ги държава-членка, когато тази държава-членка не участва в еврозоната, съгласно предпочитанието на съответната държава-членка, независимо в каква парична единица са направени плащанията от оферентите, при условие че съответната система за клиринг или система за сетълмент може да борави с въпросната национална парична единица.
Като обменен курс се използва курсът, публикуван от призната финансова информационна служба, посочена в договора за избор на съответната тръжна платформа, веднага след закриването на периода за офериране.
Член 45
Последици при просрочено плащане или неплащане
1. На спечелил търга оферент или на неговите правоприемници се доставят квотите, за които спечелилият търга оферент е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а), ако цялата дължима сума, за която той е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква в), бъде платена на тръжния продавач съгласно член 44, параграф 1.
2. Ако спечелилият търга оферент или неговите правоприемници не изпълнятцялостно задълженията си по параграф 1 от настоящия член до датата на плащане, за която спечелилият търга оферент е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква г), те са в неизпълнение на платежните си задължения.
3. Ако даден оферент е в неизпълнение на платежните си задължения, може да му бъде начислено самостоятелно или кумулативно следното:
а)
лихва за всеки ден, като се започва от датата, на която плащането е станало дължимо съгласно член 61, параграф 3, буква г) и се приключи с датата, на която е извършено плащането, с лихвен процент, посочен в договора за избор на съответната тръжна платформа, като лихвата се изчислява на дневна основа;
б)
неустойка, която е в полза на тръжния продавач, като се извадят разходите, приспаднати от системата за клиринг или системата за сетълмент.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, когато спечелил търга оферент е в неизпълнение на платежните си задължения, се предприема някое от следните действия:
а)
централният контрагент се намесва, като поема доставката на квотите и извършва плащане на дължимата сума на тръжния продавач;
б)
сетълмент агентът използва взетото от оферента обезпечение, за да извърши плащане на дължимата сума на тръжния продавач.
5. В случай на неизпълнение на сетълмента, квотите се продават на следващите два търга, насрочени на съответната тръжна платформа.
ГЛАВА XII
ДОСТАВКА НА ПРОДАВАНИТЕ НА ТЪРГ КВОТИ
Член 46
Прехвърляне на продаваните на търг квоти
1. Квотите, продавани на търг съгласно член 4, параграф 2 от настоящия регламент, се прехвърлят преди датата за тяхната доставка от регистъра на Съюза в посочена партида, за да бъдат на доверително съхранение в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, до доставката им на спечелилите търга оференти или на техните правоприемници, в съответствие с тръжния резултат, както е предвидено в приложимия регламент на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО.
2. Квотите, продавани на търг съгласно член 4, параграф 3 от настоящия регламент, се прехвърлят преди откриването на период за офериране от регистъра на Съюза в посочена партида, за да бъдат на доверително съхранение в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, до доставката им на спечелилите търга оференти или на техните правоприемници, в съответствие с тръжния резултат, както е предвидено в приложимия регламент на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО.
Член 47
Доставка на продадените на търг квоти
1. Системата за клиринг или системата за сетълмент заделя всяка квота, продадена на търг от държава-членка, за спечелилия търга оферент, докато цялото количество заделени квоти се изравни с количеството квоти, за които оферентът е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а).
За даден оферент могат да бъдат заделени квоти от повече от една държава-членка, продаваща квоти в рамките на един и същ търг, ако това е необходимо за достигане на количеството квоти, за които оферентът е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а).
2. След плащането на дължимата сума съгласно член 44, параграф 1, на всеки спечелил търга оферент или на неговите правоприемници се доставят заделените за този оферент квоти, веднага щом това стане възможно и във всички случаи не по-късно от срока за доставката, чрез прехвърляне, изцяло или частично, на квотите, за които оферентът е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а), от посочена партида за доверително съхранение в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, към една или повече посочени партиди на спечелилия търга оферент или на неговите правоприемници, или към посочена партида за доверително съхранение в дадена система за клиринг или система за сетълмент, действаща като попечител на спечелил търга оферент или на неговите правоприемници.
Член 48
Закъснение при доставката на продадени на търг квоти
1. Когато системата за клиринг или системата за сетълмент не достави цялото количество или част от продадените на търг квоти поради обстоятелства извън нейния контрол, системата за клиринг или системата за сетълмент доставя квотите при първа възможност и спечелилите търга оференти или техните правоприемници приемат доставката на тази по-късна дата.
2. При неизпълнение на доставка на продадени на търг квоти поради обстоятелства, които са извън контрола на съответната система за клиринг или система за сетълмент, предвиденото в параграф 1 удовлетворение е единственото удовлетворение, на което има право спечелилият търга оферент или неговите правоприемници.
ГЛАВА XIII
УПРАВЛЕНИЕ НА ОБЕЗПЕЧЕНИЯТА
Член 49
Обезпечение, давано от оферента
1. Преди откриването на периода за офериране при тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси се изисква обезпечение от оферентите или от всички действащи от тяхно име посредници.
2. Ако бъде поискано така, всяко неизползвано обезпечение, предоставено от неспечелил търга оферент, заедно с натрупаната лихва при парично обезпечение, се връща, веднага щом това е практически възможно след затварянето на периода за офериране.
3. Ако бъде поискано така, всяко обезпечение, което е предоставено от спечелил търга оферент, но не е използвано за сетълмент, заедно с натрупаната лихва при парично обезпечение, се връща, веднага щом това е практически възможно след затварянето на периода за офериране.
Член 50
Обезпечение, давано от тръжния продавач
1. Преди да бъде открит периодът за офериране при тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси, единственото обезпечение, което се изисква от тръжния продавач, е да даде квоти за доверително съхранение до тяхната доставка в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент.
2. Когато бъдат въведени правните мерки и техническите средства, необходими за доставката на квоти, всяко обезпечение, предоставяно от държавите-членки във връзка с тръжната продажба на фючърсите или форуърдите, може, по избор на продаващата държава-членка и със съгласието на тръжната платформа, да бъде освободено и заменено с квоти, които да бъдат доверително съхранявани до тяхната доставка в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент.
3. Когато някои предоставени като обезпечение квоти съгласно параграф 1 или параграф 2 не бъдат използвани, системата за клиринг или системата за сетълмент може да ги задържи, по избор на продаващата държава-членка, в посочена партида за доверително съхранение на квоти в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, до тяхната доставка.
ГЛАВА XIV
ТАКСИ И РАЗХОДИ
Член 51
Структура и размер на таксите
1. Структурата и размерът на таксите, както и всички свързани с тях условия, прилагани от всяка тръжна платформа и системата(системите) за клиринг и системата(системите) за сетълмент, са не по-малко благоприятни от сравнимите стандартни такси и условия, прилагани на вторичния пазар.
2. Всяка тръжна платформа и системата(системите) за клиринг и системата(системите) за сетълмент могат да прилагат само таксите, приспаданията или условията, които са изрично формулирани в договорите за техняи избор.
3. Всички такси и условия, прилагани съгласно параграфи 1 и 2, са ясно определени, лесно разбираеми и публично достъпни. Те са описани поотделно, като се посочва всеки вид такса за всеки вид услуга.
Член 52
Разходи при тръжния процес
1. Без да се засяга параграф 2, разходите за услугите, предвидени в член 27, параграф 1, член 28, параграф 1 и член 31, се покриват чрез заплащани от оферентите такси, с изключение на:
а)
разходите на централен контрагент, приел държавна гаранция вместо непарично обезпечение, когато тръжната продажба на квоти под формата на форуърди се поема от продаващата държава-членка, предоставяща държавна гаранция;
б)
всякакви разходи във връзка с договореностите между тръжния продавач и тръжната платформа, посочени в член 22, параграфи 2 и 3 - даващи възможност на тръжния продавач да продава квоти от името на избралата го държава-членка, но невключващи разходите на системата за клиринг или системата за сетълмент, свързана със съответната тръжна платформа - се поемат от продаващата държава-членка.
Разходите, посочени в букви а) и б) на настоящата алинея, се приспадат от тръжните приходи, платими на тръжните продавачи съгласно член 44, параграфи 2 и 3.
2. Когато дадена държава-членка не подпише споразумението за съвместна процедура за възлагане, посочено в член 26, параграф 6, първа алинея, в рамките на срока, предвиден в член 30, параграф 4, но впоследствие се присъедини към съвместното действие, от нея може да бъде поискано да поеме своя дял от разходите за услугите, предвидени в член 27, параграф 1 и член 28, параграф 1, от датата, на която тази държава-членка започне да продава чрез тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, до приключването или изтичането на срока, за който тя е избрала тази тръжна платформа.
Размерът, до който може да бъде поискано от такава държава-членка да поеме своя дял от разходите за услугите, предвидени в член 27, параграф 1 и член 28, параграф 1, се уточнява в споразумението за съвместна процедура за възлагане и договора със съответната тръжна платформа.
От дадена държава-членка не се изисква да поеме съгласно настоящия параграф своя дял от разходите, когато тя се присъедини към съвместното действие след изтичането на периода за избор, посочен в член 30, параграф 5, втора алинея, или когато тя се присъедини към съвместното действие при липсата на вписване, съгласно член 30, параграф 7, на тръжна платформа, за която е била направена нотификация съгласно член 30, параграф 6.
От разходите, поети от оферентите по параграф 1, се приспада сумата на разходите, поети от държава-членка съгласно настоящия параграф.
3. Частта от разходите на тръжния инспектор, която варира в зависимост от броя на търговете, определена по-подробно в договора за избор на тръжния инспектор, се разпределя по равно спрямо броя на търговете. Всички други разходи на тръжния инспектор, определени по-подробно в договора за избор на тръжния инспектор, с изключение на разходите за всеки един доклад, изготвен съгласно член 25, параграф 4, се разпределят по равно спрямо броя на тръжните платформи, освен ако в договора за избор на тръжния инспектор не е посочено нещо друго.
Делът от разходите на тръжния инспектор, съответстващ на дадена тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, включително разходите за всеки един доклад, изготвен съгласно член 25, параграф 4, се поема от избралата я държава-членка.
Делът от разходите на тръжния инспектор, съответстващ на дадена тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, се разпределя между държавите-членки, участващи в съвместното действие, в съответствие с техните дялове в общото количество квоти, продавани в съответната тръжна платформа.
Поеманите от всяка държава-членка разходи на тръжния инспектор се приспадат от тръжните приходи, платими от тръжните продавачи на избралите ги държави-членки, съгласно член 23, буква в).
ГЛАВА XV
ТРЪЖЕН НАДЗОР, КОРИГИРАЩИ МЕРКИ И САНКЦИИ
Член 53
Сътрудничество с тръжния инспектор
1. Тръжните продавачи, тръжните платформи и упражняващите надзор върху тях компетентни национални органи при поискване предоставят на тръжния инспектор всякаква информация относно търговете, с която разполагат, която в рамките на разумното е необходима за целите на изпълнението на функциите на тръжния инспектор.
2. Тръжният инспектор има право да наблюдава провеждането на търговете.
3. Тръжните продавачи, тръжните платформи и упражняващите надзор над тях компетентни национални органи съдействат на тръжния инспектор при изпълнение на функциите му, като всеки в своята област активно сътрудничи с тръжния инспектор.
4. Компетентните национални органи, упражняващи надзор върху кредитните институции и инвестиционните дружества, както и компетентните национални органи, упражняващи надзор върху лицата, оторизирани да подават оферти от името на други лица съгласно член 18, параграф 2, съдействат на тръжния инспектор при изпълнение на функциите му, като активно си сътрудничат с тръжния инспектор в рамките на своята компетентност.
5. Задълженията, възложени на компетентните национални органи в параграфи 1, 3 и 4, вземат под внимание съображенията за професионална тайна, на които те се подчиняват съгласно правото на Съюза.
Член 54
Мониторинг на взаимоотношенията с оферентите
1. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, упражнява надзор върху взаимоотношенията с оферентите, допуснати да оферират в нейните търгове през целия период на своето съществуване, като извършва следното:
а)
проучва внимателно офертите, направени по време на тези отношения, с цел да провери дали поведението на оферентите отговаря на наличната в тръжната платформа информация за клиента, неговия стопански и рисков профил, включително, когато това е необходимо, източника на финансовите средства;
б)
поддържа ефективни договорености и процедури за редовен мониторинг на спазването на нейните правила за пазарно поведение от страна на лицата, допуснати да оферират съгласно член 19, параграфи 1, 2 и 3.
в)
провежда мониторинг на трансакциите, извършени от лицата, допуснати да оферират съгласно член 19, параграфи 1, 2 и 3 и член 20, параграф 6, като използва своите системи с оглед откриване на нарушения на правилата, посочени в буква б) от настоящия параграф, както и откриване на нечестни или нередовни тръжни условия, или на поведение, което би могло да включва пазарна злоупотреба.
При проучването на офертите в съответствие с буква а) от настоящата алинея, съответната тръжна платформа отделя особено внимание на всякаква дейност, за която, поради нейния характер, има сериозни основания да смята, че е свързана с изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност.
2. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси осигурява поддържане в актуално състояние на документите, данните или информацията, която тя притежава за даден оферент. За тази цел съответната тръжна платформа може:
а)
да изисква от оферента всякаква информация съгласно член 19, параграфи 2 и 3, и член 20, параграфи 5, 6 и 7, за целите на мониторинга на взаимоотношенията с този оферент след неговото допускане да оферира в търговете, в рамките на целия период на съществуване на това взаимоотношение и за период от пет годни след неговото приключване;
б)
да изисква от всяко допуснато да оферира лице периодично да подава отново заявка за допускане до офериране;
в)
да изисква от всяко допуснато да оферира лице незабавно да информира съответната тръжна платформа за всякакви промени в информацията, подадена ѝ съгласно член 19, параграфи 2 и 3 и член 20, параграфи 5, 6 и 7.
3. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, поддържа архивна документация за:
а)
подадената от даден оферент заявка за допускане до офериране, съгласно член 19, параграфи 2 и 3, включително всякакви изменения към нея;
б)
проведените проверки във връзка с:
i)
обработката на подадената заявка за допускане до офериране, съгласно членове 19, 20 и 21;
ii)
проучването и мониторинга на взаимоотношението, съгласно букви а) и в) от параграф 1, след допускането на оферента до подаването на оферти;
в)
цялата информация относно дадена оферта, подадена от даден оферент в съответен търг, включително относно всякакво оттегляне или промяна на такава оферта, съгласно член 6, параграф 3, втора алинея и член 6, параграф 4;
г)
цялата информация относно провеждането на всеки търг, в който оферент е подал оферта.
4. Всяка тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, поддържа посочената в параграф 3 архивна документация през целия период, за който оферентът е допуснат да оферира в нейните търгове и най-малко пет години след приключването на взаимоотношението с този оферент.
Член 55
Уведомяване за изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност
1. Компетентните национални органи, посочени в член 37, параграф 1 от Директива 2005/60/ЕО, упражняват мониторинг и вземат необходимите мерки за осигуряване на спазването от дадена тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, на изискванията за комплексна проверка на клиентите в член 19 и член 20, параграф 6 от настоящия регламент, изискванията за мониторинг и поддържане на архивна документация в член 54 от настоящия регламент и изискванията за уведомяване в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Компетентните национални органи, посочени в първата алинея, имат правомощията, предвидени в националните мерки за транспониране на член 37, параграфи 2 и 3 от Директива 2005/60/ЕО.
Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, може да бъде държана отговорна за нарушения на член 19, член 20, параграфи 6 и 7, член 21, параграфи 1 и 2 и член 54 от настоящия регламент, както и на параграфи 2 и 3 от настоящия член. Във връзка с това се прилагат националните мерки за транспониране на член 39 от Директива 2005/60/ЕО.
2. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, нейните ръководители и служители, сътрудничат изцяло със Звеното за финансово разузнаване (ЗФР), посочено в член 21 от Директива 2005/60/ЕО, като незабавно:
а)
информират ЗФР по своя собствена инициатива, ако узнаят, заподозрат, или имат основателни причини да подозират, че се провеждат, били са провеждани, или е направен опит за провеждане във връзка с търговете на изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност;
б)
предоставят на ЗФР, по негово искане, цялата необходима информация в съответствие с процедурите, установени в приложимото законодателство.
3. Информацията, посочена в параграф 2, се изпраща на ЗФР на държавата-членка, на чиято територия е разположена съответната тръжна платформа.
В националните мерки за транспониране на политиките и процедурите за управление на спазването на законността и комуникациите съгласно член 34, параграф 1 от Директива 2005/60/ЕО е посочено лицето или лицата, отговарящи за изпращането на информацията съгласно настоящия член.
4. Държавите-членки, на чиято територия има разположена тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, осигуряват, че националните мерки за транспониране на членове 26-29, член 32, член 34, параграф 1 и член 35 от Директива 2005/60/ЕО, се прилагат за съответната тръжна платформа.
Член 56
Уведомяване за пазарна злоупотреба
1. Всяка тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, уведомява компетентните национални органи, определени съгласно член 43, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО, отговарящи за надзора на съответната тръжна платформа или за разследване и наказателно преследване на пазарна злоупотреба, произтекла във или чрез системите на съответната тръжна платформа, за подозрение за пазарна злоупотреба, извършено от което и да е лице, допуснато да оферира в търговете, или от което и да е лице, от чието име действа лице, допуснато да оферира в търговете.
Във връзка с това се прилагат националните мерки за транспониране на член 25, параграф 2 от Директива 2005/60/ЕО.
2. Съответната тръжна платформа уведомява тръжния инспектор и Комисията за факта, че е направила уведомление по параграф 1, като посочва какво коригиращо действие е предприела или предлага да предприеме в противодействие на посоченото в параграф 1 нарушение.
Член 57
Максимален размер на офертите и други коригиращи мерки
1. Всяка тръжна платформа, след като се консултира с Комисията и получи нейното становище, може да наложи ограничение за максимален размер на отделна оферта или всякакви други коригиращи мерки, необходими за ограничаване на действителен или потенциален риск за пазарна злоупотреба, изпиране на пари, финансиране на тероризъм или на друга престъпна дейност, както и антиконкурентно поведение, при условие че въвеждането на ограничението за максимален размер на отделна оферта или на всяка друга коригираща мярка действително би ограничило въпросния риск. Комисията може да се консултира със съответните държави-членки и тръжния инспектор, и да получи тяхното становище относно предложението, направено от съответната тръжна платформа. Съответната тръжна платформа се съобразява в най-голяма степен със становището на Комисията.
2. Максималният размер на отделна оферта се изразява или като процент от общия брой на продаваните квоти във всеки един търг, или като процент от общия брой на продаваните квоти във всяка една година, в зависимост от това кое е по-уместно за ограничаване на риска за пазарна злоупотреба, идентифициран в член 56, параграф 1.
3. За целите на настоящия член, максималният размер на отделна оферта означава максималния брой квоти, за които може да се оферира, както пряко, така и непряко, от всяка група лица, изброени в член 18, параграф 1 или параграф 2, които принадлежат към една от следните категории:
а)
една и съща група предприятия, включително предприятия майки, техни дъщерни предприятия и свързани предприятия;
б)
едно и също стопанско групиране;
в)
самостоятелна стопанска единица, имаща правомощие за независими решения, която се контролира пряко или косвено от публични органи или държавни организации.
Член 58
Правила за пазарно поведение или други договорни разпоредби
Членове 53-57 не засягат всякакви други действия, които дадена тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, има право да предприеме съгласно своите правила за пазарно поведение или всякакви други действащи договорни разпоредби, както пряко, така и непряко, по отношение на оферентите, допуснати да оферират в нейните търгове, при условие че тези действия не противоречат или не накърняват разпоредбите на членове 53-57.
Член 59
Правила за поведение, отнасящи се за лица, оторизирани да подават оферти от името на други лица съгласно член 18, параграф 1, букви б) и в) и член 18, параграф 2
1. Настоящият член се прилага за:
а)
лица, оторизирани да подават оферти съгласно член 18, параграф 2;
б)
инвестиционни дружества и кредитни институции, посочени в член 18, параграф 1, букви б) и в), оторизирани да подават оферти съгласно член 18, параграф 3.
2. Лицата, посочени в параграф 1, прилагат следните правила за поведение в техните взаимоотношения с клиентите си:
а)
приемат инструкции от своите клиенти при съпоставими условия;
б)
могат да отказват да оферират от името на даден клиент, ако имат основателни причини да подозират изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, при спазване на националното законодателство, транспониращо членове 24 и 28 от Директива 2005/60/ЕО;
в)
могат да отказват да оферират от името на даден клиент, ако имат основателни причини да подозират, че този клиент не е в състояние да плати за квотите, за които иска да бъде подадена оферта;
г)
сключват писмени договори със своите клиенти. В тези договори не се налагат каквито и да са несправедливи условия или ограничения на съответния клиент. В договорите са предвидени всички условия във връзка с предлаганите услуги, включително по-специално плащането и доставката на квоти;
д)
могат да поискат от своите клиенти да направят депозит под формата на авансово плащане за квотите;
е)
нямат право да ограничават необосновано броя на офертите, подавани от даден клиент;
ж)
нямат право да забраняват на своите клиенти или да ги ограничават да използват услугите на други организации, отговарящи на условията за офериране в търговете от името на такива клиенти, съгласно член 18, параграф 1, букви б) - д) и член 18, параграф 2;
з)
отдават необходимото значение на интересите на своите клиенти, които им поръчват да подават от тяхно име оферти в търговете;
и)
третират своите клиенти справедливо и без дискриминация;
й)
поддържат адекватни вътрешни системи и процедури за обработка на исканията на клиентите да действат като тръжни агенти и да са в състояние ефективно да вземат участие в определен търг, по-специално във връзка с оферирането от името на своите клиенти, получаването от тях на плащане и обезпечение и прехвърлянето на квотите на своите клиенти, от чието име действат;
к)
предотвратяват разкриването на поверителна информация от тази част от тяхната организация, която отговаря за получаването, подготовката и подаването на оферти от името на техните клиенти към тази част от тяхната организация, която отговаря за подготовката и подаването на оферти за тяхна собствена сметка, или към тази част от тяхната организация, която отговаря за търгуване на вторичния пазар за тяхна собствена сметка;
л)
поддържат записи с информация, получена или създадена при изпълнение на ролята им на посредници, които оферират в търговете от името на техни клиенти, в продължение на пет години от датата на получаване или създаване на съответната информация.
Размерът на депозита, посочен в буква д), се изчислява на справедлива и разумна основа.
Методът за изчисляване на депозита, посочен в буква д), се определя в договорите, сключени съгласно буква г).
Всяка част от депозита, посочен в буква д), която не е използвана за заплащане на квоти, се връща на платеца в рамките на разумно кратък период след търга, както е посочено в договорите, сключени съгласно буква г).
3. Лицата, посочени в параграф 1, прилагат следните правила за поведение при офериране за своя собствена сметка или от името на свои клиенти:
а)
предоставят всякаква информация, поискана от всяка тръжна платформа, на която са допуснати да оферират, или от тръжния инспектор, във връзка с изпълнение на съответните им функции съгласно настоящия регламент;
б)
проявяват в действията си добросъвестност, разумно постижими умения, грижа и усърдие.
4. Компетентните национални органи, определени от държавите-членки, в които са установени лицата, посочени в параграф 1, са отговорни за оторизирането на тези лица да извършват дейностите, посочени в същия параграф, както и за мониторинга и за осигуряване на спазването на правилата за поведение, предвидени в параграфи 2 и 3, включително разглеждането на всякакви жалби, подадени по повод неспазване на тези правила за поведение.
5. Компетентните национални органи, посочени в параграф 4, оторизират само посочените в параграф 1 лица, когато лицата отговарят на следните условия:
а)
имат достатъчно добра репутация и достатъчен опит с оглед да осигурят правилното спазване на правилата за поведение, предвидени в параграфи 2 и 3;
б)
въвели са в действие необходимите процеси и проверки за предотвратяване на конфликти на интереси и обслужват по най-добър начин интересите на своите клиенти;
в)
спазват изискванията на националното законодателство, транспониращо Директива 2005/60/ЕО;
г)
в съответствие са с всякакви други считани за необходими мерки по отношение на характера на предлаганите услуги за тръжно офериране и равнището на сложност на въпросните клиенти по отношение на техния инвеститорски и търговски профил, както и всякаква рискова оценка за вероятността от изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност.
6. Компетентните национални органи на държавата-членка, в която посочените в параграф 1 лица са оторизирани, упражняват мониторинг и налагат спазването на условията, изброени в параграф 5. Държавите-членки осигурят спазването на следното:
а)
техните компетентни национални органи имат на свое разположение необходимите правомощия за разследване и за налагане на ефективни, пропорционални и възпиращи санкции;
б)
създаден е механизъм за разглеждане на жалби и за отнемане на оторизации, когато оторизираните лица нарушат задълженията по тази оторизация;
в)
техните компетентни национални органи могат да оттеглят оторизацията, предоставена съгласно параграф 5, когато лице, посочено в параграф 1, е нарушавало сериозно и системно разпоредбите на параграфи 2 и 3.
7. Клиентите на оференти, посочени в параграф 1, могат да отправят своите жалби, които биха могли да имат във връзка със спазването на правилата за поведение, предвидени в параграф 2, до компетентните органи, посочени в параграф 3, в съответствие с процедурните правила, установени за третирането на такива жалби, действащи в държавата-членка, където се упражнява надзор върху лицата, посочени в параграф 1.
8. На лицата, посочени в параграф 1, които са допуснати да оферират в тръжна платформа, съгласно членове 18, 19 и 20, се разрешава, без допълнителни правни или административни изисквания от страна на държавите-членки, да предоставят услуги по тръжно офериране на клиенти, посочени в член 19, параграф 3, буква а).
ГЛАВА ХVI
ПРОЗРАЧНОСТ И ПОВЕРИТЕЛНОСТ
Член 60
Публикуване
1. Всички законодателни актове, указания, инструкции, формуляри, документи, обяви, включително тръжният календар, и всякаква друга неповерителна информация, имаща отношение към търговете на дадена тръжна платформа, всички решения, включително всички решения по член 57 за налагане на ограничение за максимален размер на офертите и за всякакви други коригиращи мерки, необходими за ограничаване на действителен или потенциален риск от изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба на тръжна платформа, се публикуват на специално предназначен за тази цел и актуален тръжен уебсайт, поддържан от съответната тръжна платформа.
Информацията, която вече не е актуална, се архивира. До съответните архиви се осигурява достъп чрез същия тръжен уебсайт.
2. Неповерителните версии на докладите на тръжния инспектор, предназначени за държавите-членки и Комисията съгласно член 25, параграфи 1 и 2, се публикуват на уебсайта на Комисията.
Докладите, които вече не са актуални, се архивират. До съответните архиви се осигурява достъп чрез уебсайта на Комисията.
3. На уебсайта, поддържан от съответната тръжна платформа, се публикува списък с имената, адресите, телефонните и факсовите номера, адресите по електронната поща и уебсайтовете на всички лица, допуснати да оферират от името на други лица в търговете, провеждани от която и да е тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси.
Член 61
Обявяване и съобщаване на тръжните резултати
1. Тръжната платформа обявява резултатите от всеки проведен от нея търг, веднага щом това е разумно възможно и не по-късно от 15 минути след закриването на периода за офериране.
2. Обявлението, посочено в параграф 1, съдържа най-малко следното:
а)
количеството на продадените квоти;
б)
тръжната клирингова цена в евро;
в)
общото количество подадени оферти;
г)
общия брой на оферентите и броя на спечелилите търга оференти;
д)
в случай на отмяна на търг - към кои търгове ще бъде прехвърлено количеството квоти;
е)
общите приходи от съответния търг;
ж)
разпределението на приходите между държавите-членки, в случай че тръжните платформи са избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2.
3. Едновременно с уведомлението по параграф 1, тръжната платформа съобщава на спечелилия търга оферент, който е участвал в търга чрез нейните системи:
а)
общото количество на квотите, които ще се заделят за този оферент;
б)
коя от неговите еднакви тръжни оферти, е избрана чрез случаен процес, ако има такива оферти;
в)
дължимото плащане, или в евро, или в избрана от оферента парична единица на държава-членка, която не е член на еврозоната, при условие че системата за клиринг или системата за сетълмент може да борави с въпросната национална парична единица;
г)
датата, до която трябва да бъде извършено дължимото плащане, чрез превод на разполагаеми средства в посочената банкова сметка на тръжния продавач.
4. В случаите при които избраната от оферента парична единица не е евро, тръжната платформа уведомява съответния спечелил търга оферент, който оферира в търгове, провеждани от нея, за обменния курс, който тя е използвала за изчисляване на дължимата сума в паричната единица, избрана от спечелилия търга оферент.
Този обменен курс е курсът, публикуван в призната финансова информационна служба, посочена в договора за избор на съответната тръжна платформа, като публикуването е извършено веднага след закриването на периода за офериране.
5. Всяка тръжна платформа съобщава на съответната система за клиринг и система за сетълмент, свързана с нея, информацията, съобщена на всеки спечелил търга оферент, съгласно параграф 3.
Член 62
Защита на поверителната информация
1. Следното представлява поверителна информация:
а)
съдържанието на дадена тръжна оферта;
б)
съдържанието на всякакви инструкции за офериране, дори и в случаите когато не е подадена оферта;
в)
информация, която разкрива или по която може да се съди за идентичността на въпросния оферент и за който и да е от следните два вида данни:
i)
броя на квотите, който оферентът желае да придобие в даден търг;
ii)
цената, която оферентът предлага да плати за тези квоти;
г)
информация за - или произтичаща от - една или повече оферти или инструкции за офериране, които заедно или поотделно биха могли:
i)
да дадат указания за търсенето на квоти преди даден търг;
ii)
да дадат указания по отношение на тръжна клирингова цена преди даден търг;
д)
информация, предоставена от лица в рамките на установяването или поддържането на взаимоотношения с оферентите или в рамките на мониторинга на тези взаимоотношения съгласно членове 19, 20 и 21, и член 54;
е)
докладите и становищата на тръжния инспектор, изготвени съгласно член 25, параграфи 1-6, с изключение на тези части от тях, които се съдържат в неповерителни версии на докладите на тръжния инспектор, публикувани от Комисията съгласно член 60, параграф 2;
ж)
стопански тайни, предоставени от лица, участващи в състезателна процедура за възлагане за избор на тръжна платформа или на тръжен инспектор;
з)
информация относно алгоритъма, използван за случаен подбор при наличието на еднакви тръжни оферти, посочен в член 7, параграф 2;
и)
информация относно методиката за определяне коя тръжна клирингова цена може да се счита за значително по-ниска от преобладаващата цена на вторичния пазар преди и по време на търг, посочена в член 7, параграф 6.
2. Поверителната информация не се разкрива от което и да е лице, придобило тази информация както пряко, така и непряко, освен в съответствие с параграф 3.
3. Параграф 2 не препятства разкриването на поверителна информация, която:
а)
вече е била законно направена публично достъпна;
б)
е направена публично достъпна с писменото съгласие на оферент, на лице, допуснато да оферира, или на лице, кандидатстващо да бъде допуснато да оферира;
в)
се изисква да бъде разкрита или да бъде публично достъпна по силата на задължение по правото на Съюза;
г)
е направена публично достъпна по силата на съдебно нареждане;
д)
е направена публично достъпна за целите на всякакво наказателно, административно или съдебно разследване или производство, провеждано в Съюза;
е)
е разкрита от тръжна платформа на тръжен инспектор, за да се даде възможност или съдействие на тръжния инспектор да изпълнява своите функции или своите задължения във връзка с търговете;
ж)
е обобщена или редактирана преди нейното разкриване, така че не е вероятно да бъде различимо следното:
i)
отделни оферти или инструкции за оферти;
ii)
отделни търгове;
iii)
отделни оференти, бъдещи оференти или лица, кандидатстващи за допускане до офериране;
iv)
отделни заявки за допускане до офериране;
v)
индивидуални взаимоотношения с оферентите;
з)
е посочена в параграф 1, буква е), при условие че се разкрива по недискриминационен и системен начин от компетентните национални органи на държавите-членки за информация, обхваната от член 25, параграф 2, буква в), и от Комисията за друга информация, обхваната от член 25, параграф 2;
и)
е посочена в параграф 1, буква ж), при условие че се разкрива на лица, работещи за държавите-членки или за Комисията, които са ангажирани в състезателната процедура за възлагане, посочена в параграф 1, буква ж), които лица са обвързани със задължение за спазване на професионална тайна съгласно условията на техните трудови правоотношения;
й)
е публично разгласена след изтичането на период от 30 месеца, започващ на някоя от посочените по-долу дати, при спазване на всички съществуващи задължения по правото на Съюза за спазване на професионална тайна:
i)
датата на откриване на периода за офериране на търга, на който за първи път се разкрива поверителната информация - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, букви а) - г);
ii)
датата на приключване на взаимоотношението с даден оферент - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, буква д);
iii)
датата на доклада или становището на тръжния инспектор - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, буква е);
iv)
датата на подаване на информацията в състезателната процедура за възлагане - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, буква ж).
4. Необходимите мерки за осигуряването на недопускане на неправомерно разкриване на поверителна информация, както и последиците в случай на такова неправомерно разкриване от която и да е тръжна платформа или от тръжния инспектор, включително от всички лица, наети да работят за тях, се определят в договорите за избор на тръжните платформи и на тръжния инспектор.
5. Поверителната информация, придобита от която и да е тръжна платформа, или от тръжния инспектор, включително от които и да са лица, наети да работят за тях, се използва само за целите на изпълнението на техните задължения или при упражняването на техните функции във връзка с търговете.
6. Параграфи 1-5 не препятстват обмена на поверителна информация между която и да е тръжна платформа и тръжния инспектор, както и между един от тях и:
а)
компетентните национални органи, упражняващи надзор върху дадена тръжна платформа;
б)
компетентните национални органи, отговарящи за разследването и наказателното преследване на изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба;
в)
Комисията.
Обменяната съгласно настоящия параграф поверителна информация не се разкрива на други лица, освен на посочените в букви а), б) и в), доколкото това противоречи на параграф 2.
7. Всяко лице, което работи или е работило за която и да е тръжна платформа или за тръжния инспектор, и което е ангажирано с търговете, е обвързано със задължение за спазване на професионална тайна и осигурява защита на поверителната информация в съответствие с настоящия член.
Член 63
Eзиков режим
1. Писмената информация, която се предоставя от която и да е тръжна платформа съгласно член 60, параграфи 1 и 3, или от тръжния инспектор съгласно член 60, параграф 2 или съгласно договора за тяхното избиране, и която не се публикува в Официален вестник на Европейския съюз, е написана на език, обичайно използван в международната финансова сфера.
2. Всяка държава-членка може да осигурява на свои собствени разноски превод на официалния език (официалните езици) на тази държава-членка на цялата информация по параграф 1, предоставена от която и да е тръжна платформа.
Когато държава-членка осигурява за собствена сметка превод на цялата информация по параграф 1, предоставена от тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, всяка държава-членка, която е избрала тръжна платформа съгласно член 30, параграф 1, осигурява също за своя сметка превод на същия(същите) език(езици) на цялата информация по параграф 1, предоставена от тръжната платформа, която тя е избрала съгласно член 30, параграф 1.
3. Кандидатите за допускане до офериране и допуснатите до офериране лица могат да подават следното на избрания от тях съгласно параграф 4 официален език на Съюза, при условие че дадена държава-членка реши да осигури превод на този език съгласно параграф 2:
а)
своите заявки за допускане до офериране, включително всякакви придружителни документи;
б)
своите тръжни оферти, включително всякакви оттегляния или изменения на оферти;
в)
всякакви питания във връзка с буква а) или буква б).
Всяка тръжна платформа може да поиска сертифициран превод на език, обичаен за международната финансова сфера.
4. Кандидатите за допускане до офериране, допуснатите до офериране лица и участващите в даден търг оференти избират някой официален език на Съюза, на който да получават всички уведомления, направени съгласно член 8, параграф 3, член 20, параграф 10, член 21, параграф 4 и член 61, параграф 3.
Всички други устни или писмени съобщения от всяка тръжна платформа до лица, кандидатстващи за допускане до офериране, допуснати да оферират лица или участващи в търг оференти се осъществяват на езика, избран съгласно първата алинея, без да се начисляват допълнителни разходи на въпросните кандидати, лица и оференти, при условие че дадена държава-членка е взела решение съгласно параграф 2 да осигури превод на този език.
Независимо от това, дори когато дадена държава-членка съгласно параграф 2 е взела решение да осигурява превод на езика, избран съгласно първата алинея от настоящия параграф, кандидатът за допускане до офериране, допуснатото до офериране лице или участващият в даден търг оферент може да се откаже от правото си по втората алинея от настоящия параграф, чрез предварително писмено съгласие съответната тръжна платформа да използва само език, обичаен за международната финансова сфера.
5. Отговорност за точността на всеки превод, направен съгласно параграф 2, носят държавите-членки.
Лицата, подаващи превод на документ, посочен в параграф 3, както и всяка тръжна платформа, уведомяваща с преведен документ съгласно параграф 4, носят отговорност да осигурят, че тези документи представляват точен превод на оригиналите.
ГЛАВА XVII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 64
Право на обжалване
1. Всяка тръжна платформа осигурява наличие на извънсъдебен механизъм за разглеждане на жалби от кандидати за допускане до офериране, допуснати оференти или кандидати, на които допускането до офериране е отказано, отменено или временно прекъснато.
2. Държавите-членки, в които подлежи на надзор избраният за тръжна платформа регулиран пазар или неговият пазарен оператор, осигуряват, че всички решения, взети от посочения в параграф 1 на настоящия член извънсъдебен механизъм за разглеждане на жалби са подходящо обосновани и че могат да бъдат обжалвани пред съдилищата, както е посочено в член 52, параграф 1 от Директива 2004/39/ЕО. Това право не засяга правото за пряко обжалване пред съдилищата или компетентните административни органи, предвидено в националните мерки за транспониране на член 52, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО.
Член 65
Поправяне на грешки
1. Всякакви грешки при извършени плащания, прехвърляния на квоти или във връзка с предоставено или освободено обезпечение или депозит по настоящия регламент се съобщават на системата за клиринг или системата за сетълмент, веднага след като бъдат забелязани от което и да е лице.
2. Системата за клиринг или системата за сетълмент вземат необходимите мерки за поправяне на всички грешки при извършените плащания или прехвърляния на квоти или във връзка с предоставено или освободено обезпечение или депозит по настоящия регламент, които по какъвто и да е начин са станали известни на системата за клиринг или системата за сетълмент.
3. Всяко лице, облагодетелствано от грешка по параграф 1, която не може да бъде поправена съгласно параграф 2 поради намесени права на трета страна добросъвестен продавач, и което е знаело или е трябвало да знае за грешката, а не я е съобщило на системата за клиринг или системата за сетълмент, носи отговорност да предостави обезщетение за причинените вреди.
Член 66
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 ноември 2010 г.
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1031/2010,
12. novembri 2010. aasta,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 3d lõiget 3 ja artikli 10 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiiv 2003/87/EÜ vaadati läbi ja seda muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (3) vaadati läbi ja seda muudeti direktiiviga 2009/29/EÜ. Üks parandus, milles direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise käigus kokku lepiti, oli see, et saastekvoote tuleks eraldada peamiselt enampakkumise teel, kuna see on lihtsaim viis saastekvootide jagamiseks, ning üldiselt peetakse seda ka majanduslikult kõige tõhusamaks. Heitkogustega kauplemise süsteemi tõhusus seisneb selges CO2-hinnasignaalis, mille abil saab vähendada kasvuhoonegaaside heidet võimalikult väikeste kuludega. Enampakkumine peaks seda selget CO2-hinnasignaali toetama ja tugevdama.
(2)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid müüma enampakkumisel kõik nimetatud direktiivi III peatüki saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta. Seega peavad liikmesriigid müüma enampakkumisel need saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta. Liikmesriigid ei tohi saastekvoote mis tahes muul viisil eraldada; samuti ei tohi nad kinni pidada või tühistada selliseid saastekvoote, mida ei eraldata tasuta, vaid need tuleb müüa enampakkumisel.
(3)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 on sätestatud mitmed enampakkumist käsitlevad eesmärgid. Enampakkumine peaks olema prognoositav, eelkõige ajastamise ja järjestuse, samuti pakutavate saastekvootide hinnangulise mahu osas. Enampakkumised korraldatakse nii, et heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel oleks täielik, õiglane ja võrdne juurdepääs, väikeheitetekitajatele antakse juurdepääs enampakkumisele, osalejatel on juurdepääs samale teabele samal ajal ja osalejad ei kahjusta enampakkumise toimimist ning enampakkumiste korraldus ja neil osalemine on kulutõhus ja välditakse liigseid halduskulusid.
(4)
Lisaks nimetatud eesmärkidele tuleks muu hulgas arvesse võtta selliseid direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamisel kehtestatud eesmärke nagu suurem ühtlustamine, konkurentsimoonutuste vältimine ning parem prognoositavus, mis peaksid tugevdama CO2-hinnasignaali, mille abil saab vähendada heitkoguseid võimalikult väikeste kuludega. Kui suurendada heite vähendamise jõupingutusi, peab majanduslik tõhusus olema võimalikult suur ning põhinema saastekvootide eraldamise täielikult ühtlustatud tingimustel liidu sees.
(5)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikega 1 on ette nähtud, et ajavahemikul 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 müüakse enampakkumisel 15 % kõnealuse direktiivi II peatüki saastekvootidest ning artikli 3d lõikes 2 on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2013 müüakse enampakkumisel sama protsent direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootidest. Artikli 3d lõikes 3 on sätestatud, et võetakse vastu määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted liikmesriikide poolt selliste II peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise kohta, mida ei pea direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõigete 1 ja 2 või artikli 3f lõike 8 kohaselt tasuta välja andma.
(6)
Enamik enne käesoleva määruse vastuvõtmist konsulteerimisel osalenud sidusrühmadest, samuti liikmesriikide valdav enamus ning komisjon oma mõjuhinnangus on väljendanud arvamust, et kõige paremini aitab direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise eesmärke saavutada ühine enampakkumise infrastruktuur, mille puhul viib enampakkumisi läbi ühine enampakkumisplatvorm. Sellise lähenemisviisi abil välditakse moonutusi siseturul. See tagab suurima majandusliku tõhususe ning võimaldab saastekvoote eraldada enampakkumise teel täielikult ühtlustatud tingimustel kogu liidus. Lisaks tugevdab enampakkumiste läbiviimine ühisel enampakkumisplatvormil kõige paremini CO2-hinnasignaali, mida ettevõtjad vajavad investeerimisotsuste tegemiseks, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid võimalikult väheste kuludega.
(7)
Samuti on enamik enne käesoleva määruse vastuvõtmist konsulteerimisel osalenud sidusrühmadest, samuti liikmesriikide valdav enamus ning komisjon oma mõjuhinnangus on väljendanud arvamust, et kõige paremini aitab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 sätestatud eesmärke saavutada ühine enampakkumise infrastruktuur, mille puhul viib enampakkumisi läbi ühine enampakkumisplatvorm. See on kõige kulutõhusam viis saastekvoote enampakkumisel müüa ilma tarbetute halduskuludeta, mis tuleneksid mitme enampakkumise infrastruktuuri kasutamisest. Selline lähenemisviis võimaldab enampakkumistele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva juurdepääsu nii de jure kui ka de facto. Ühine lähenemisviis tagaks enampakkumiste ajalise prognoositavuse ning tugevdaks kõige kindlamalt CO2-hinnasignaali selgust. Ühine enampakkumise infrastruktuur on eriti oluline selleks, et võimaldada heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja väikeheitetekitajatele võrdne juurdepääs. Mitme enampakkumisplatvormiga tutvumine, selles registreerimine ja osalemine oleks neile eriti kulukas. Ühine enampakkumisplatvorm lihtsustab süsteemis võimalikult ulatuslikku osalemist kogu liidus ning seepärast vähendab kõige tõhusamalt riski, et osalised kahjustavad enampakkumiste toimimist ning kasutavad neid rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise eesmärgil.
(8)
Selleks et leevendada konkurentsi vähenemise riski CO2-turul, nähakse käesoleva määrusega siiski ette, et liikmesriigid võivad ühises enampakkumisplatvormis osalemisest loobuda ning määrata oma enampakkumisplatvormi tingimusel, et sellised ühismeetme välised enampakkumisplatvormid loetletakse käesoleva määruse lisas. Kõnealusesse loetellu lisamise aluseks on see, et ühismeetme välise enampakkumisplatvormi määranud liikmesriik teatab sellest komisjonile. Siiski on selge, et see võimalus ei ole nii kaugeleulatuv kui enampakkumisprotsessi täielik ühtlustamine ning seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestatud kord esimese viie aasta jooksul ning sidusrühmadega konsulteerides läbi vaadata ning teha muudatusi, mis on saadud kogemuste põhjal osutunud vajalikuks. Kui komisjon on liikmesriigilt saanud teate ühismeetme välise enampakkumisplatvormi kohta, tuleks tal see enampakkumisplatvorm viivitamata loetellu lisada.
(9)
Samuti peaks liikmesriigil olema võimalik nõuda enampakkumise seire teostajalt aruande koostamist sellise enampakkumisplatvormi toimimise kohta, mille ta kavatseb oma enampakkumisplatvormiks määrata, näiteks kui valmistatakse ette käesoleva määruse muudatust, kus loetletakse ühismeetme väliseid enampakkumisplatvorme. Lisaks peaks enampakkumise seire teostaja kontrollima kõikide enampakkumisplatvormide vastavust käesoleva määruse sätetele ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele ning esitama sellekohase aruande liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile. Kõnealuses aruandes tuleks käsitleda enampakkumiste mõju enampakkumisplatvormide turupositsioonile järelturul. Selleks et vältida olukorda, kus liikmesriigid on enampakkumisplatvormiga pärast selle tegevusaja lõppemist tahtmatult seotud, peaks enampakkumisplatvormi määramislepingus olema sätestatud, et enampakkumisplatvorm annab oma järglasele üle kogu enampakkumiste läbiviimiseks vajaliku materiaalse ja immateriaalse vara.
(10)
Enampakkumisplatvormide arvu ja enampakkumisplatvormiks sobiva üksuse liigiga seotud valikud toetavad neid käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad enampakkumiste ajalist ennustatavust, enampakkumistele juurdepääsu käsitlevaid meetmeid, enampakkumiste korraldust, saastekvootide tagatisi, makseid ja üleandmist ning enampakkumiste järelevalvet. Komisjon ei saa nimetatud sätteid täielikult ühtlustatud määruses vastu võtta teadmata enampakkumisplatvormide arvu ja enampakkumisi läbi viima valitud üksuse konkreetseid võimalusi. Seepärast põhinevad käesoleva määrusega vastuvõetud meetmed sellel, et enampakkumisi viib läbi ühine enampakkumisplatvorm, ning sellega nähakse ette menetlus, et tagada selliste muude enampakkumisplatvormide arv ja kvaliteet, mida liikmesriigid võivad otsustada kasutada.
(11)
Põhjenduses 10 nimetatud piirangute tõttu on asjakohane, et ühismeetme välised enampakkumisplatvormid võib käesoleva määruse lisas loetleda juhul, kui on täidetud teatavad tingimused ja kohustused. Ühismeetme väliste enampakkumisplatvormide loetlemine käesoleva määruse lisas ei piira komisjoni volitusi teha ettepanek enampakkumisplatvormi väljaarvamise kohta kõnealusest loetelust, eriti juhul, kui rikutakse käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 sätteid. Kui enampakkumisplatvorm loetelust puudub, peaks saastekvoote enampakkumisel müüv liikmesriik müüma oma saastekvoodid ühisel enampakkumisplatvormil. Komisjon peaks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetavas komisjoni määruses sätestama meetmed, millega peatatakse saastekvootide enampakkumisel müümisega seotud protsessid juhul, kui ühismeetme väline enampakkumisplatvorm rikub käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 sätteid.
(12)
Komisjon peaks hindama ühismeetme välise enampakkumisplatvormi poolt läbiviidava enampakkumisega seotud üksikasjalikke sätteid ja nende osas tuleks konsulteerida direktiivi artikli 23 lõikes 3 osutatud komiteega vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Hindamisega tagatakse, et ühismeetme välise enampakkumisplatvormi üksnes riigisisest määramist liikmesriigi poolt, kes ühismeetmes ei osale, kontrollitakse samaväärselt kui ühise enampakkumisplatvormi määramist vastavalt käesolevas määruses sätestatud ühismeetmele. Ühise enampakkumisplatvormi määramiseks korraldatavas ühises hankemenetluses osalevad liikmesriigid koos komisjoniga, kes on kogu protsessi kaasatud. Ka nendele liikmesriikidele, kes ühismeetmes ei osale, antakse ühises hankemenetluses vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele.
(13)
Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2013 direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes ning alates 1. jaanuarist 2012 direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes. Samuti tuleks seda kohaldada kõikide direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes enne 2013. aastal algava kohustusteperioodi algust, kui see on vajalik CO2-turu ja elektrituru nõuetekohase toimimise tagamiseks.
(14)
Lihtsuse ja juurdepääsuga seotud põhjustel tuleks enampakkumisel müüdud saastekvoodid üle anda hiljemalt viie kauplemispäeva jooksul. Lühike üleandmistähtaeg vähendaks võimalikku negatiivset mõju enampakkumisplatvormide ja saastekvootide järelturu kauplemiskohtade vahelisele konkurentsile. Lisaks on lühike üleandmistähtaeg lihtsam ning soodustab ulatuslikku osalemist, mis vähendab turu kuritarvitamise riski, ning tagab paremini, et HKSiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väikeheitetekitajatel on süsteemile juurdepääs. Selle asemel, et tuua enampakkumistele tärmin- ja futuurlepinguid, peaksid turud pakkuma optimaalseid lahendusi saastekvootidega seotud tuletisväärtpaberite nõudluse rahuldamiseks. On asjakohane anda võimalus valida kahepäevaste hetkelepingute ja viiepäevaste futuurlepingute vahel enampakkumisplatvormi määramisprotsessi ajal, et oleks võimalik hinnata, milline oleks parim enampakkumistoode. Kahepäevased hetkelepingud ei ole finantsturgu reguleerivate liidu õigusaktide mõistes finantsinstrumendid, kuid viiepäevased futuurlepingud on.
(15)
Valik selle suhtes, kas enampakkumistoode peaks olema finantsinstrument või mitte, tuleks teha enampakkumisplatvormi valimise käigus ning see peaks põhinema üldisel hinnangul, millised on konkurentsi tagavas hankemenetluses osalevate kandidaatide pakutud lahendustega kaasnevad kulud ja kasu. Hinnangus tuleks käsitleda eelkõige neid aspekte, mis on seotud kulutõhususe, heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väikeheitetekitajatele võrdse juurdepääsu tagamise ning piisava kaitse ja turu järelevalvega.
(16)
Seni kuni saastekvootide üleandmiseks vajalikke õiguslikke ja tehnilisi meetmeid ei ole kehtestatud, on asjakohane näha ette alternatiivsed vahendid saastekvootide müümiseks enampakkumisel. Selleks nähakse käesoleva määrusega ette võimalus kaubelda enampakkumisel futuur- ja tärminlepingutega nii, et nende üleandmine toimub hiljemalt 31. detsembril 2013. Sellised futuur- ja tärminlepingud on finantsinstrumendid, mille puhul on enampakkumise korraldajale ja pakkujale tagatud samasugune kaitse nagu finantsturgudele kohaldatava õigusliku raamistiku raames. Käesoleva määruse kohaldamisel erineb futuurleping tärminlepingust selle poolest, et esimese puhul esitatakse hinnakõikumisi tagav rahaline lisatagatis ning teise puhul on hinnakõikumine tagatud muu kui rahalise lisatagatisega. On asjakohane näha liikmesriikidele ette võimalus valida, millist tooteliiki enampakkumisel kasutada ehk milline tagatis nende eelarveseisundiga kõige paremini sobiks. Kui saastekvootide enampakkumisel oleks vajalik kasutada sellised alternatiivseid vahendeid, müüdaks futuur- ja tärminlepinguid ajutiselt ühel või kahel enampakkumisplatvormil.
(17)
Lihtsuse, õigluse ja kulutõhususe huvides ning turu kuritarvitamise riski vähendamiseks tuleks enampakkumised läbi viia ühes voorus, suletud pakkumisega ja ühtse hinnaga. Lisaks tuleks seotud pakkumised lahendada juhusliku valiku abil, sest see tekitaks ebakindlust nende pakkujate jaoks, kes lepivad omavahel pakkumishinnas kokku. Eeldatavalt on enampakkumishind ligilähedaselt sama kui järelturu valdav hind, seega on järelturu valdavast hinnast oluliselt madalam enampakkumishind tõenäoliselt märguanne puudulikust enampakkumisest. Sellise enampakkumishinna vastuvõetavaks pidamine moonutaks CO2-hinnasignaali, häiriks CO2-turu toimimist ning pakkujad ei maksaks saastekvootide eest nende tegeliku väärtuse järgi. Seepärast tuleks sellises olukorras enampakkumine tühistada.
(18)
Enampakkumiste sagedus peaks olema suhteliselt suur, et vähendada nende mõju järelturu toimimisele, ning tagada samas, et enampakkumised on küllalt ulatuslikud ja meelitavad ligi piisavalt osalisi. Suhteliselt sagedased enampakkumised vähendavad turu kuritarvitamise riski, sest see vähendab pakkujate riske üksikutel enampakkumistel ning suurendab nende paindlikkust, kuna nad võivad hilisematel enampakkumistel oma kauplemispositsioone muuta. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha ette, et direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisi korraldatakse vähemalt kord nädalas. Kuna direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on palju väiksem, tuleks nende enampakkumisi korraldada vähemalt kord kahe kuu jooksul.
(19)
Selleks et tagada järelturu jaoks prognoositavus, tuleks käesoleva määrusega ette näha järgmised eeskirjad ja menetlused. Eelkõige tuleks määruses sätestada, et aastatel 2011 ja 2012 enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahud tuleks kindlaks määrata võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse vastuvõtmist. Sel viisil kindlaksmääratud mahud ja enampakkumistooted, mille kaudu need saastekvoodid enampakkumisel müüakse, loetletakse käesoleva määruse lisas. Teiseks tuleks käesoleva määrusega ette näha selged ja läbipaistvad eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks igal järgneval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht. Samuti tuleks määruses sätestada eeskirjad ja menetlused, mille abil saaks iga kalendriaasta kohta koostada üksikasjaliku enampakkumiskalendri, milles on esitatud kogu asjaomane teave iga üksiku enampakkumise kohta aegsasti enne kõnealuse kalendriaasta algust. Hilisemate muudatuste tegemine enampakkumiskalendrisse peaks olema võimalik üksnes piiratud arvu ette kindlaks määratud olukordade puhul. Muudatused tuleks teha nii, et see mõjutaks enampakkumiskalendri prognoositavust võimalikult vähe.
(20)
Üldjuhul peaks igal aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht olema võrdne kõnealusel aastal eraldatavate saastekvootide mahuga. Erandiks on direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvoodid, mis müüakse enampakkumisel aastatel 2011 ja 2012. Kui võtta arvesse teisest kauplemisperioodist kolmandasse perioodi ülekantud saastekvootide eeldatavat kättesaadavust, tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute (THV) eeldatavat kättesaadavust ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 8 kohaselt müüdavate saastekvootide eeldatavat kogust, on asjakohane vähendada aastatel 2011 ja 2012 korraldatavate nn varajaste enampakkumiste mõju, tasakaalustades aastatel 2013 ja 2014 enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahtu.
(21)
Igal aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht tuleks jagada võrdselt kogu aasta ulatuses vastavalt järelturu nõudlusele.
(22)
Huvi suurendamine enampakkumistel osalemise vastu ja konkurentsivõimeliste enampakkumiste tagamine eeldab avatud juurdepääsu. Lisaks on enampakkumisel osalemise ja konkurentsivõimelise tulemuse tagamise eelduseks kindlustunne enampakkumisprotsessi usaldusväärsuse suhtes, pidades eelkõige silmas osalejaid, kes püüavad enampakkumisi kahjustada, kasutades neid rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise eesmärgil. Selleks et tagada enampakkumise usaldusväärsus, tuleks enampakkumisele juurdepääsu suhtes kehtestada hoolsa kliendikontrolli miinimumnõuded. Selleks et tagada nimetatud kontrolli kulutõhusus, tuleks pakkumispääsu taotlusi võimaldada esitada kergesti tuvastatavatel ja täpselt määratletud osalejakategooriatel, nagu heitkogustega kauplemise süsteemis osalevad paiksete käitiste käitajad ja õhusõidukite käitajad, aga ka sellised reguleeritud finantsüksused nagu investeerimisühingud ja krediidiasutused. Samuti peaksid pakkumispääsu saama taotleda käitajate või õhusõidukite käitajate ärirühmitused, nagu partnerlused, ühisettevõtted või oma liikmete agendina tegutsevad konsortsiumid. Seega oleks mõistlik piirata pakkumispääsu taotluste esitamise võimalusi kohe alguses, kuid välistamata samas võimalust, et enampakkumistel saadud kogemuste valguses, või pärast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 1a kohast komisjoni kontrolli, kas saastekvootide turg on turu kuritarvitamise eest piisavalt kaitstud, võidakse lubada enampakkumistel osaleda ka uutel osalejakategooriatel.
(23)
Lisaks tuleks õiguskindluse huvides käesoleva määrusega ette näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (4)) asjakohaste sätete kohaldamine enampakkumisplatvormi suhtes. See on eriti oluline, kui võtta arvesse tõsiasja, et enampakkumisplatvorm peab lisaks investeerimisühingutele ja krediidiasutustele võimaldama juurdepääsu enampakkumistele ka käitajatele ja õhusõiduki käitajatele ning samuti muudele isikutele, kellel on lubatud teha pakkumisi enda või teiste nimel, kuid kes ise ei kuulu direktiivi 2005/60/EÜ reguleerimisalasse.
(24)
Käesolevas määruses tuleks sätestada, et osalejad võivad valida, kas nad osalevad ise vahetult enampakkumistel interneti või selleks ettenähtud ühenduste kaudu, või finantsvahendajate vahendusel, kes on selleks volitatud ja kelle üle teostatakse järelevalvet, või muude isikute vahendusel, kellele liikmesriik on andnud loa esitada pakkumisi enda nimel või oma põhitegevusala klientide nimel, kui see põhitegevusala ei ole investeerimis- või pangateenuste osutamine ning tingimusel, et kõnealuste muude isikute suhtes kohaldatakse investorikaitse meetmeid ja hoolsa kliendikontrolli meetmeid, mis on samaväärsed investeerimisühingute suhtes kohaldatavate meetmetega.
(25)
Muude liikmesriigi poolt volitatud isikute lisamine pakkumispääsu taotleda võivate isikute nimekirja on mõeldud selleks, et anda käitajatele ja õhusõidukite käitajatele kaudne juurdepääs enampakkumistele lisaks finantsvahendajatele ka muude vahendajate kaudu, kelle kliendid nad on, nagu elektri- või kütusetarnijad, kelle suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (5)) vastavalt selle artikli 2 lõike 1 punktile i.
(26)
Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks käesolev määrus sisaldama üksikasjalikke sätteid, milles käsitletakse muid enampakkumise aspekte nagu saastekvootide partii suurus, esitatud pakkumiste tagasivõtmise või muutmise võimalus, pakkumiste esitamisel ja maksmisel kasutatav valuuta, pakkumispääsu taotluste esitamine ja läbivaatamine ning pakkumispääsu andmisest keeldumine, selle tühistamine või peatamine.
(27)
Iga liikmesriik peaks määrama enampakkumise korraldaja, kes vastutab asjaomase liikmesriigi nimel saastekvootide müümise eest. Enampakkumisplatvorm peaks vastutama üksnes enampakkumiste läbiviimise eest. Peaks olema võimalik, et sama enampakkumise korraldaja võivad määrata rohkem kui üks liikmesriik. Enampakkumise korraldaja peaks tegutsema eraldi iga teda määranud liikmesriigi nimel. Enampakkumise korraldaja peaks vastutama saastekvootide müümise eest enampakkumisplatvormil ning igale teda määranud liikmesriigile kuuluva enampakkumisest saadud tulu vastuvõtmise ja väljamaksmise eest kõnealusele liikmesriigile. On oluline, et liikmesriikide ja nende määratud enampakkumise korraldaja vahelised lepingud oleksid kooskõlas enampakkumise korraldaja ja enampakkumisplatvormi vahelise lepinguga, ning samuti selleks, et lahendada võimalikud lahkarvamused enampakkumisplatvormiga.
(28)
Lisaks on vajalik, et enampakkumise korraldaja, kelle on määranud see liikmesriik, kes ei osale ühisel enampakkumisplatvormil, vaid määrab oma enampakkumisplatvormi, võib teha pakkumisi lisaks asjaomase liikmesriigi poolt määratud enampakkumisplatvormile ka ühisel enampakkumisplatvormil. See on vajalik muult enampakkumisplatvormilt ühisele enampakkumisplatvormile sujuva ülemineku tagamiseks, kui see on vajalik eelkõige seetõttu, et enampakkumisplatvorm ei ole kantud käesoleva määruse lisas esitatud loetellu.
(29)
Nõue, mille kohaselt enampakkumisplatvorm on reguleeritud turg, põhineb soovil kasutada enampakkumiste haldamiseks järelturul kehtivat organisatsioonilist infrastruktuuri. Direktiivi 2004/39/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (6) kohaselt on reguleeritud turud kohustatud pakkuma nende turgude toimimiseks vajalikku kaitset. Kõnealused kaitsemeetmed hõlmavad muu hulgas sätteid, mis käsitlevad järgmist: reguleeritud turu või selle osaliste jaoks huvide konfliktist tulenevate võimalike negatiivsete tagajärgede kindlakstegemine ja haldamine; reguleeritud turgusid või selle osalisi ähvardavate riskide kindlakstegemine ja haldamine ning nimetatud riskide vähendamiseks vajalike meetmete võtmine; süsteemi tehniliste toimingute usaldusväärne juhtimine, sealhulgas tõhusate situatsioonplaanide kehtestamine, et tulla toime süsteemitõrgetega; õiglaseks ja korrektseks kauplemiseks vajalike läbipaistvate ja mittediskrimineerivate eeskirjade ja korra kehtestamine ning korralduste tõhusaks täitmiseks vajalike objektiivsete kriteeriumide kehtestamine; süsteemis sooritatud tehingute eduka ja õigeaegse lõpuleviimise hõlbustamine ning piisavate rahaliste vahendite tagamine reguleeritud turu nõuetekohaseks toimimiseks, võttes arvesse turul sooritatud tehingute laadi ja ulatust ning neid turgusid ähvardavate riskide suurust ja tõsidust.
(30)
Nõue selle kohta, et enampakkumisplatvorm on reguleeritud turg, annab ka mitmeid muid eeliseid. Tänu sellele on võimalik kasutada turu organisatsioonilist infrastruktuuri, kogemusi, võimalusi ja läbipaistvaid kohustuslikke toimimiseeskirju. See on muu hulgas oluline ka seoses tehingute arvestuse ning täitmise ja tasaarvestusega, ning samuti selleks, et jälgida turu oma eeskirjade ja muude õiguslike kohustuste (nt turu kuritarvitamise keeld) täitmist. Selline lähenemisviis on kulutõhus ja aitab tagada enampakkumiste usaldusväärsust. Nende eeskirjade kohaselt, milles käsitletakse huvide konflikte ning mida kohaldatakse reguleeritud turgude suhtes, peab enampakkumise korraldaja olema enampakkumisplatvormist, selle omanikest või turu korraldajast sõltumatu, et mitte kahjustada reguleeritud turu tõhusat toimimist. Lisaks on mitmed võimalikud enampakkumistel osalejad juba mitmete järelturul aktiivselt tegutsevate reguleeritud turgude liikmed või nende osalised.
(31)
Direktiivi 2004/39/EÜ kohaselt annab reguleeritud turgudele ja turu korraldajatele tegevusloa ning teostab nende üle järelevalvet selle liikmesriigi pädev asutus, kus reguleeritud turg või selle korraldaja on registreeritud või kus ta asub (päritoluliikmesriik). Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ asjaomaste sätete kohaldamist, eelkõige riiklike õigusaktidega kehtestatud kriminaalkaristuste kohaldamist turu kuritarvitamise korral, kohaldatakse reguleeritud turgude suhtes päritoluliikmesriigi õigusakte. Nad kuuluvad siseriikliku õiguse kohaselt päritoluliikmesriigi halduskohtute pädevusse. Kõnealust õiguslikku raamistikku kohaldatakse üksnes kauplemise ja mitte enampakkumise suhtes ning üksnes finantsinstrumentide ja mitte hetketoodete suhtes. Seega on õiguskindluse huvides asjakohane sätestada käesolevas määruses nõue, mille kohaselt määratakse enampakkumisplatvormiks reguleeritud turu päritoluliikmesriik tagamaks, et kõnealuse liikmesriigi siseriiklik õigus laieneks eespool nimetatud õiguslikule raamistikule selles osas, mis on seotud nende enampakkumistega, mida viib läbi kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv enampakkumisplatvorm. Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada nõue, mille kohaselt kehtestab enampakkumisplatvorm kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi. Liikmesriik peaks ette nägema õiguse kaevata nimetatud mehhanismi kaudu vastuvõetud otsused edasi kohtule, hoolimata sellest, kas enampakkumistoode on finantsinstrument või hetkeleping.
(32)
Kui riigihankeid käsitlevates liidu või siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud, tuleb konkurentsi tagamiseks võimalike enampakkumisplatvormide vahel korraldada enampakkumisplatvormi määramiseks konkurentsi tagav hankemenetlus. Enampakkumisplatvorm peaks olema ühendatud vähemalt ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga. Enampakkumisplatvormiga võib olla ühendatud rohkem kui üks arvestussüsteem või täitmis- ja arvestussüsteem. Ühine enampakkumisplatvorm määratakse kuni viieks aastaks. Ühismeetme välised enampakkumisplatvormid tuleks määrata kuni kolmeks aastaks ning seda ajavahemikku võib pikendada kahe aasta võrra, mille jooksul tuleks kõikide enampakkumisplatvormide tegevust reguleeriv kord läbi vaadata. Ühismeetme välistele enampakkumisplatvormidele kolmeaastase tegevusaja kehtestamisega soovitakse tagada ühismeetme välise enampakkumisplatvormi minimaalne tegevusaeg ning anda samas enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile võimalus soovi korral liituda ühise enampakkumisplatvormiga pärast kolme aasta möödumist, ilma et see piiraks enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigi võimalust pikendada ühismeetme välise enampakkumisplatvormi tegevusaega veel kahe aasta võrra kuni komisjoni poolt tehtava läbivaatamise tulemusteni. Iga tegevusaja lõppedes tuleks korraldada uus konkurentsi tagav hankemenetlus, kui liidu või siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud. Ühise enampakkumisplatvormi määramine ei tohiks avaldada järelturule olulist mõju, kuna enampakkumisel tuleks müüa üksnes selliseid saastekvoote, mis tuleb üle anda hiljemalt viie päeva jooksul.
(33)
Enampakkumiste läbiviimiseks, enampakkumiskalendri koostamiseks ja haldamiseks ning mitmete muude enampakkumiste korraldamisega seotud ülesannete täitmiseks, nagu ajakohase veebisaidi haldamine, millele on juurdepääs kogu liidus, on vajalikud liikmesriikide ja komisjoni ühismeetmed nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) (finantsmäärus), artikli 91 lõike 1 kolmanda lõigu mõistes. Vajadus ühismeetmete järele tuleneb heitkogustega kauplemise süsteemi ulatusest, mis hõlmab kogu liitu, direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise üldistest poliitikaeesmärkidest ning asjaolust, et komisjon vastutab direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt vahetult mitmete selliste heitkogustega kauplemise süsteemi osade üksikasjaliku rakendamise eest, mis mõjutavad otseselt enampakkumiskalendrit ja enampakkumiste seiret. Seepärast tuleks käesoleva määrusega ette näha, et ühise enampakkumisplatvormi määramiseks ja enampakkumiste seire teostamiseks korraldatakse konkurentsi tagav hankemenetlus komisjoni ja liikmesriikide ühise hankemenetlusena komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) artikli 125c mõistes. Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 125c kohaselt võib liikmesriikide ja komisjoni ühise hankemenetluse korral kasutada komisjoni suhtes kohaldatavaid menetluseeskirju. Võttes arvesse, et hankemenetlus hõlmab kogu Euroopa Liitu, on asjakohane kohaldada ühise hankemenetluse suhtes asjaomases ulatuses finantsmääruses ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 sätestatud menetluseeskirju. Käesoleva määrusega tuleks sätestada enampakkumisega seotud teenused, mille hankeid korraldavad liikmesriigid ja tehnilise toega seotud teenused, mille hankeid korraldab komisjon; sealjuures tuleks silmas pidada võimalikke otsuseid, mis käsitlevad käesoleva määruse mittetäielike lisade lõpetamist, enampakkumiste sagedust, erinevate enampakkumisplatvormide enampakkumiskalendrite kooskõlastamist, pakkumise maksimumsuuruse kehtestamist ning kõiki käesoleva määruse muudatusi, eelkõige neid, millega enampakkumised seotakse muude süsteemide ja teenustega, et aidata enampakkumisi käsitlevatest eeskirjadest väljaspool Euroopa Liitu õigesti aru saada. On asjakohane, et komisjon tellib kõnealused teenused ühiselt enampakkumisplatvormilt, kellel on kõige rohkem kogemusi enampakkumiste korraldamisel rohkem kui ühe liikmesriigi nimel. See ei takista konsulteerimist muude enampakkumisplatvormide või muude sidusrühmadega.
(34)
Enampakkumisplatvorm tuleks leida avatud, läbipaistva ja konkurentsi tagava valikumenetluse kaudu, välja arvatud juhul, kui enampakkumisplatvormi on määranud liikmesriik, kes ei osale ühismeetmes ning kelle suhtes ei kohaldata liidu ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud riigihanke eeskirju. Enampakkumisplatvormi ning sellega ühendatud arvestussüsteemi ja täitmis- ja tasaarvestussüsteemi määramisel tuleks arvesse võtta seda, milliseid lahendusi kandidaadid pakuvad selleks, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väikeheitetekitajatel oleks kulutõhus, täielik, õiglane ja võrdne võimalus enampakkumisel osaleda, ning seda, et enampakkumiste järelevalve oleks tõhus ja hõlmaks kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi. Erandina võib tärminlepinguid või futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi hankemenetlusega määrata selle alusel, et enampakkumisplatvorm kohaldab järelturu suhtes kohaldatavaid juurdepääsu sätteid ning maksmise, üleandmise ja turu järelevalve eeskirju. Konkreetsed menetlused, mida tuleb ühise enampakkumisplatvormi hankemenetluses järgida, tuleks kindlaks määrata komisjoni ja liikmesriikide vahelises lepingus, milles lepitakse kokku praktilised üksikasjad hankemenetluses osalemise taotluste või pakkumiste hindamise, hankelepingu sõlmimise, hankelepingu suhtes kohaldatava õiguse ning selle kohta, milline kohus on pädev lahendama vaidlusi, nagu on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 125c.
(35)
Riigihanke eeskirju, sealhulgas huvide konflikti vältimise ja konfidentsiaalsuse säilitamise nõudeid kohaldades võidakse liikmesriikidele, kes ei osale ühismeetmes ühise enampakkumisplatvormi hankemenetluse korraldamiseks, anda kogu ühises hankemenetluses või selle osas vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja ühismeetmes osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele. See võiks olla hea võimalus lihtsustada ühismeetme väliste enampakkumisplatvormide ja ühiste enampakkumisplatvormide omavahelist ühilduvust enampakkumisprotsessi sellistes aspektides, mida ei ole käesoleva määrusega täielikult ühtlustatud.
(36)
On asjakohane, et need liikmesriigid, kes otsustavad ühise enampakkumisplatvormi määramiseks võetavates ühismeetmetes mitte osaleda, vaid määravad oma enampakkumisplatvormi ise, peaksid teavitama oma otsusest komisjoni suhteliselt lühikese aja jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Lisaks peab komisjon andma hinnangu sellele, kas ise enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et enampakkumisprotsess vastaks nii käesoleva määruse sätetele kui ka direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele. Samuti peab komisjon kooskõlastama omavahel ühise enampakkumisplatvormi enampakkumiskalendrid teiste enampakkumisplatvormide esitatud üksikasjalike enampakkumiskalendritega. Kui komisjon on kõiki ühismeetme väliseid enampakkumisplatvorme hinnanud, peaks ta esitama käesoleva määruse lisas nende loetelu ning lisama sellesse kõnealused enampakkumisplatvormid määranud liikmesriigid ja kõik kohaldatavad tingimused või kohustused, kaasa arvatud sellised, mis on seotud asjaomaste enampakkumiskalendritega. Komisjon ei kinnita nimetatud loetelu lisamisega seda, et platvormi määranud liikmesriik on enampakkumisplatvormi valimiseks korraldatud riigihanke tegemisel järginud riigihanke eeskirju.
(37)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid otsustavad selle üle, kuidas kasutada saastekvootide enampakkumistest saadud tulu. Kahtluste vältimiseks tuleks käesoleva määrusega ette näha, et enampakkumistest saadud tulu kantakse otse üle iga liikmesriigi määratud enampakkumise korraldajale.
(38)
Kuna saastekvootide müümine enampakkumisel tähendab seda, et need lastakse esmalt järelturule, mitte ei eraldata otse ja tasuta käitajatele ja õhusõiduki käitajatele, ei ole kohane siduda arvestussüsteemi ja täitmis- ja tasaarvestussüsteemi ühegi kohustustega, mille kohaselt tuleks saastekvoodid üle anda edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele juhul, kui saastekvootide üleandmine ei õnnestu süsteemist mitteolenevatel põhjustel. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada, et juhul, kui enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine ei õnnestu, peaks ainus võimalus edukate pakkujate ja nende õigusjärglaste jaoks olema üleandmise edasilükkamisega nõustuda. Siiski on oluline sätestada, et enampakkumisel müüdud saastekvoodid, mis on jäänud üle andmata, kuna makse ei ole täielikult sooritatud, võib müüa sama enampakkumisplatvormi tulevastel enampakkumistel.
(39)
Kuna liikmesriikide ainsad kohustused saastekvootide enampakkumisel müümise korral on seotud saastekvootide üleandmisega, ei ole neilt asjakohane nõuda muu tagatise hoiustamist lisaks saastekvootidele endile. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada, et liikmesriikide ainsaks kohustuseks on käesolevas määruses määratletud kahepäevaste hetkelepingute ja viiepäevaste futuurlepingutega kauplemisel eelnevalt hoiustada enampakkumisel müüdavaid saastekvoote liidu registris, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab neid tinghoiukontol.
(40)
Enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem peab rakendama piisavad menetlused tagatise ja muu riski haldamiseks, mis on vajalik selle tagamiseks, et enampakkumise korraldajatele tasutakse enampakkumisel müüdud saastekvootide eest kõik maksed enampakkumishinnaga sõltumata eduka pakkuja või tema õigusjärglase maksmatajätmisest.
(41)
Kulutõhususe huvides peaks edukatel pakkujatel olema võimalik kaubelda enampakkumisel neile eraldatud saastekvootidega juba enne, kui need saastekvoodid on üle antud. Kaubeldavuse nõudele võib teha erandi üksnes juhul, kui saastekvoodid antakse üle kahe kauplemispäeva jooksul pärast enampakkumist. Sellest tulenevalt võib käesoleva määruse kohaselt võtta vastu makseid eduka pakkuja asemel tema õigusjärglaselt ning saastekvoodid talle üle kanda. Siiski ei tohiks kõnealune võimalus lubada kõrvelehoidmist nõuetest, mis käsitlevad isikute võimalusi esitada pakkumispääsu taotlusi.
(42)
Enampakkumisplatvormide ja sellega ühendatud arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kaudu kohaldatavate tasude struktuur ja tase peaksid olema vähemalt sama soodsad kui järelturu tehingute suhtes kohaldatavad samalaadsed tasud ja tingimused. Läbipaistvuse huvides peaksid kõik tasud ja tingimused olema selged, üksikasjalikud ja üldsusele kättesaadavad. Üldjuhul tuleks enampakkumisega seotud kulud katta pakkujate makstud tasudest vastavalt enampakkumisplatvormi määramislepingus sätestatule. Ühismeetmega algusest peale ühinenud liikmesriikide jaoks on siiski oluline leida hankemenetluse kaudu kulutõhus ühine enampakkumisplatvorm. Seetõttu on asjakohane, et hilisemas faasis ühismeetmega liituvatelt liikmesriikidelt nõutakse oma kulude kandmist ning nende summade mahaarvamist kuludest, mida muidu kannavad pakkujad. Kõnealused sätted ei tohiks aga panna ebasoodsasse olukorda neid liikmesriike, kes pärast ühismeetme välise enampakkumisplatvormi tegevusaja lõppemist soovivad ühineda ühismeetmega. Samuti ei tohiks liikmesriigid sattuda ebasoodsasse olukorda siis, kui nad ühinevad ühismeetmega ajutiselt põhjusel, et nende määratud ühismeetme väline platvorm puudub loetelust. Enampakkumise korraldaja peaks maksma üksnes enampakkumisplatvormile juurdepääsu eest, kui sedagi, ning arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kulud, kui need tekivad, tuleks kanda pakkujatel, nagu on üldjuhul sätestatud.
(43)
Tuleks ette näha, et enampakkumise seire teostaja kulud kannavad liikmesriigid ja need kaetakse enampakkumise tuludest. Lisaks sellele on asjakohane, et enampakkumise seire teostaja määramislepingus tehakse vahet enampakkumise seire teostaja kulude vahel, mille suurus sõltub peamiselt peetavate enampakkumiste arvust, ning muude kulude vahel. Nende kulude vahelised täpsed piirid tuleks määrata ühise hankemenetluse käigus.
(44)
Tuleks määrata enampakkumise seire erapooletu teostaja, kelle ülesanne on jälgida, kas enampakkumisprotsess vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele ja käesoleva määruse sätetele ning kas on tõendeid konkurentsivastase käitumise või turu kuritarvitamise kohta, ning esitada selle kohta aruandeid. Sarnaselt enampakkumise korraldamisega on ka enampakkumise seire teostamiseks vajalikud komisjoni ja liikmesriikide ühismeetmed ning seepärast on asjakohane korraldada ühine hange. Tuleks nõuda, et enampakkumisplatvormid, enampakkumise korraldajad ja riiklikud pädevad asutused, kes vastutavad enampakkumisplatvormi, investeerimisühingute või krediidiasutuste või muude selliste isikute järelevalve eest, kellel on lubatud teha pakkumisi teiste enampakkumistel osalejate nimel, või kelle pädevuses on turu kuritarvitamisega seotud juhtumite uurimine ja süüdlaste vastutuselevõtmine, teeksid koostööd enampakkumise seire teostajaga tema ülesannete täitmisel.
(45)
Selleks et tagada enampakkumise erapooletu seire, tuleks enampakkumise seire teostaja määramisel arvesse võtta kandidaate, kelle puhul on huvide konflikti tekkimise või turu kuritarvitamise risk kõige väiksem, võttes eelkõige arvesse nende tegevust järelturul, kui nad seal tegutsevad, ning nende ettevõttesiseseid protsesse ja menetlusi huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks, mis ei mõjutaks nende suutlikkust täita oma ülesanded õigeaegselt ja kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt.
(46)
Konkurentsivastane tegevus ja turu kuritarvitamine ei sobi kokku avatuse, läbipaistvuse, ühtlustamise ja mittediskrimineerimise põhimõttega, mis on käesoleva määruse alus. Seepärast tuleks käesolevasse määrusesse lisada sätted, et vähendada sellise käitumise riski enampakkumistel. Ühise enampakkumisplatvormi loomine, lihtne enampakkumiste korraldus, enampakkumiste suhteliselt sage toimumine, seotud pakkumiste lahendamine juhusliku valiku abil, piisav juurdepääs enampakkumistele, teabe võrdne avalikustamine ning eeskirjade läbipaistvus on kõik sellised vahendid, mis aitavad vähendada turu kuritarvitamise riski. Finantsinstrumentide kasutamine saastekvootide müümiseks enampakkumisel annab enampakkumise korraldajale ja pakkujatele kaitse, mis neile on finantsturgudele kohaldatava õigusliku raamistikuga tagatud. Selleks et vähendada turu kuritarvitamise riski juhul, kui enampakkumistoode ei ole finantsinstrument, tuleks käesoleva määrusega ette näha finantsinstrumentide suhtes kohaldatavate eeskirjadega sarnased eeskirjad. Enampakkumise seire erapooletu teostaja peaks hindama kogu enampakkumisprotsessi, sealhulgas enampakkumisi endid ning nende suhtes kohaldatavate eeskirjade rakendamist.
(47)
Lisaks on oluline tagada enampakkumise korraldaja usaldusväärsus. Selleks peaksid liikmesriigid enampakkumise seire teostaja määramisel arvesse võtma kandidaate, kelle puhul on huvide konflikti tekkimise või turu kuritarvitamise risk kõige väiksem, võttes eelkõige arvesse nende tegevust järelturul, kui nad seal tegutsevad, ning nende ettevõttesiseseid protsesse ja menetlusi huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks, mis ei mõjutaks nende suutlikkust täita oma ülesanded õigeaegselt ja kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt. Sellest nõudest tulenevalt on liikmesriikidel keelatud edastada enampakkumise korraldajale enampakkumistega seotud siseteavet. Selle keelu rikkumise korral tuleks kehtestada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone.
(48)
Lisaks tuleks ette näha, et enampakkumisplatvorm jälgib pakkujate tegevust ning teavitab riiklikke pädevaid asutusi turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud juhtumitest kooskõlas direktiivis 2003/6/EÜ sätestatud aruandluskohustustega ning kohaldades direktiivis 2005/60/EÜ sätestatud aruandluskohustusi.
(49)
Kui nad kohaldavad siseriiklikke meetmeid, millega võetakse asjaomases ulatuses üle direktiivi 2004/39/EÜ ja direktiivi 2003/6/EÜ III ja IV jaotis, peaksid asjaomase liikmesriigi pädevad asutused võtma nõuetekohaselt arvesse liidu meetmete vastavaid sätteid, millega rakendatakse nimetatud direktiive.
(50)
Samuti tuleks käesolevas määruses sätestada võimalus kehtestada ülempiir, kui palju saastekvoote võib üks pakkuja ühe enampakkumise kogumahust või teatava kalendriaasta jooksul peetavate enampakkumiste kogumahust osta, või mis tahes muud asjakohased parandusmeetmed. Pidades silmas halduskoormust, mida kõnealuse võimaluse kasutamine võib kaasa tuua, tuleks seda kasutada üksnes siis, kui riiklikele pädevatele asutustele on teatatud turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamise juhtumist ning nad on otsustanud mitte tegutseda, eeldusel, et selle võimaluse kasutamise vajadus ja tõhusus on tõendatud. Komisjon peaks enne kõnealuse võimaluse kasutamist esitama selle kohta oma arvamuse. Komisjon peaks enampakkumisplatvormi tehtud ettepanekut enne oma arvamuse esitamist arutama liikmesriikide ja enampakkumise seire teostajaga. Kõnealuse arvamusega seoses on oluline komisjoni enda hinnang selle kohta, kas saastekvootide turg on turu kuritarvitamise eest piisavalt kaitstud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 1a.
(51)
Samuti on asjakohane, et muud isikud, kellele liikmesriigid on andnud loa teha pakkumisi oma põhitegevusala klientide nimel, järgivad oma klientidele piisava kaitse tagamiseks käesoleva määrusega ettenähtud käitumiseeskirju.
(52)
Käesoleva määrusega on vaja ette näha enampakkumisplatvormi suhtes kohaldatav keelte kasutamise kord, mis tagaks läbipaistvuse ning oleks kõige kulutõhusam, kuid tagaks samal ajal mittediskrimineeriva juurdepääsu enampakkumistele. Dokumendid, mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas, tuleks avaldada rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles ehk inglise keeles. Rahvusvahelises rahanduses üldkasutatava keele kasutamine on juba ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (9).
(53)
Liikmesriigid võivad ette näha omal kulul kõikide dokumentide tõlkimise oma riigi keelde või keeltesse. Kui liikmesriik otsustab nii teha, peaksid ka ühismeetme välised enampakkumisplatvormid tõlkima liikmesriigi kulul kõik nende endiga seotud dokumendid ühismeetme välise platvormi määranud liikmesriigi keelde. Sellest tulenevalt peaksid enampakkumisplatvormid suutma käsitleda igasugust suulist ja kirjalikku kommunikatsiooni, mis on saadud pakkumispääsu taotlejatelt, pakkumispääsuga isikutelt või enampakkumisel osalevatelt pakkujatelt mis tahes keeles, millesse liikmesriik on teinud omal kulul tõlke, kui need isikud seda taotlevad. Enampakkumisplatvorm ei või nendelt isikutelt selle täiendava kulu eest tasu võtta. Selle asemel tuleks need kulud kanda võrdselt kõikidel pakkujatel, kes asjaomasel enampakkumisplatvormil pakkumisi teevad, et tagada kogu liidus võrdväärne juurdepääs enampakkumistele.
(54)
Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks käesolev määrus sisaldama üksikasjalikke sätteid muude enampakkumistega seotud aspektide kohta nagu enampakkumise tulemuste avaldamine, väljakuulutamine ja teatavakstegemine, konfidentsiaalse teabe kaitsmine, käesoleva määruse kohaselt tehtud maksete või saastekvootide ülekandmisega või antud või vabastatud tagatisega seotud vigade parandamine, enampakkumisplatvormi poolt vastuvõetud otsuste edasikaebamise õigus ning jõustumine.
(55)
Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse enda või oma klientide nimel finantsinstrumentidega seotud pakkumiste esitamist investeerimisühingu investeerimisteenuse või -tegevusena.
(56)
Käesolev määrus ei takista komisjonil direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 1a kohaselt kontrollimast, kas saastekvootide CO2-turg on piisavalt kaitstud siseringitehingute ja turu kuritarvitamise eest, ega vajaduse korral ettepanekute esitamist sellise kaitse tagamiseks. Käesoleva määruse eesmärk on tagada, et kauplemistingimused on õiglased ja nõuetekohased kuni komisjoni kontrollimise tulemuste saamiseni.
(57)
Käesolev määrus ei piira aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, näiteks seoses Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väikeheitetekitajatele õiglase, täieliku ja võrdse juurdepääsu tagamisega.
(58)
Käesolev määrus ei piira kohaldatavate siseturueeskirjade kohaldamist.
(59)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige nimetatud harta artiklis 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 sätestatut. Sellega seoses ei takista käesolev määrus liikmesriikidel mingil moel kohaldamast oma põhiseaduslikke norme, mis on seotud ajakirjandusvabaduse ja sõnavabadusega meedias.
(60)
Prognoositavate ja õigeaegsete enampakkumiste tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma kiiremas korras.
(61)
Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 23 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega sätestatakse direktiivi 2003/87/EÜ kohase saastekvootide enampakkumise ajastamine, haldamine ja muud aspektid.
Artikkel 2
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide (lennundus) ning III peatüki saastekvootide (paiksed käitised) eraldamisele enampakkumise teel 1. jaanuaril 2013. aastast algaval kauplemisperioodil.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
„futuurlepingud” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 (10) artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmine toimub kokkulepitud kuupäeval tulevikus ja käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määratud enampakkumishinnaga ning mille eest hinnakõikumise riski tagav lisatagatis esitakse rahalisel kujul;
2)
„tärminlepingud” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmiseks on määratud kokkulepitud tärmin tulevikus ja see toimub käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määratud enampakkumishinnaga ning mille eest hinnakõikumise riski tagav lisatagatis esitakse keskse vastaspoole valikul kas mitterahalise tagatise kujul või kokkulepitud riikliku garantiina;
3)
„kahepäevane hetkeleping” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel nii, et nende üleandmine toimub määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 2 punkti a kohaselt hiljemalt teisel kauplemispäeval enampakkumise päevast arvates;
4)
„viiepäevane futuurleping” - saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmine toimub kuni viiendal kauplemispäeval enampakkumise päevast arvates;
5)
„pakkumine” - enampakkumisel tehtud pakkumine teatava saastekvootide mahu omandamiseks kindlaksmääratud hinnaga;
6)
„pakkumisaeg” - ajavahemik, mille vältel võib pakkumisi esitada;
7)
„kauplemispäev” - iga päev, mil asjaomane enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem on kauplemiseks avatud;
8)
„investeerimisühing” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühing;
9)
„krediidiasutus” - Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ (11) artikli 4 punktis 1 määratletud krediidiasutus;
10)
„finantsinstrument” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 17 määratletud finantsinstrumendid, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
11)
„järelturg” - turg, kus isikud ostavad või müüvad saastekvoote kas enne või pärast seda, kui saastekvoodid on kas tasuta või enampakkumise kaudu eraldatud;
12)
„emaettevõtja” - nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (12) artiklites 1 ja 2 määratletud emaettevõtja;
13)
„tütarettevõtja” - direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 määratletud tütarettevõtja;
14)
„sidusettevõtja” - ettevõtja, mis on emaettevõtja või tütarettevõtjaga ühendatud nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõikes 1 kirjeldatud suhte kaudu;
15)
„kontrolli omamine” - nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (13) artikli 3 lõigetes 2 ja 3 määratletud tegevus, nagu seda kohaldatakse ühinemismääruse alusel vastu võetud Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatises (14). Nimetatud määruse põhjendust 22 ja pädevuseteatise punkte 52 ja 53 kohaldatakse riigiosalusega ettevõtjate üle kontrolli omamise mõiste määratlemisel.
16)
„enampakkumisprotsess” - protsess, mis hõlmab järgmist: enampakkumiskalendri koostamine, pakkumispääsu saamise menetlused, pakkumiste esitamise menetlused, enampakkumise läbiviimine, enampakkumise tulemuste arvutamine ja väljakuulutamine, korraldused maksmisele kuuluva hinna tasumiseks, saastekvootide üleandmine ja tehinguriskide katmiseks vajaliku tagatise haldamine, ning samuti enampakkumisplatvormi poolt enampakkumise nõuetekohase läbiviimise järelevalve ja seire;
17)
„rahapesu” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud tegevus, võttes arvesse selle direktiivi artikli 1 lõikeid 3 ja 5;
18)
„terrorismi rahastamine” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 4 määratletud tegevus, võttes arvesse selle direktiivi artikli 1 lõiget 5;
19)
„kuritegude toimepanemine” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud tegevus;
20)
„enampakkumise korraldaja” - avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus, kes on liikmesriigi poolt määratud liikmesriigi nimel enampakkumisel saastekvoote müüma;
21)
„määratud arvelduskonto” - ühte või mitut liiki arvelduskontod, mis on ette nähtud kohaldatava komisjoni määrusega, mis on vastu võetud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 alusel selleks, et enampakkumisprotsessis osaleda või enampakkumisprotsessi läbi viia ning hoida saastekvoote tinghoiusena, kuni nad käesoleva määruse kohaselt üle antakse;
22)
„määratud pangakonto” - enampakkumise korraldaja, pakkuja või tema õigusjärglase poolt määratud pangakonto käesoleva määruse alusel tasumisele kuuluvate maksete vastuvõtmiseks;
23)
„hoolsa kliendikontrolli meetmed” - kliendi suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse meetmed, mis on määratletud direktiivi 2005/60/EÜ artikli 8 lõikes 1, võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 8 lõiget 2;
24)
„tegelikult kasusaav omanik” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 6 määratletud isik;
25)
„tõestatud koopia” - originaaldokumendi autentne koopia, mille originaalile vastavust on tõestanud kvalifitseeritud jurist, raamatupidaja, notar või muu selline spetsialist, kes on asjaomase liikmesriigi õigusega volitatud koopiate õigsust ametlikult kinnitama;
26)
„riikliku taustaga isik” - direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 8 määratletud isik;
27)
„turu kuritarvitamine” - kas siseringitehingud, mis on määratletud käesoleva artikli punktis 28 või keelatud artikliga 38, või turuga manipuleerimine, mis on määratletud käesoleva artikli punktis 30 või artikli 37 lõikes b või neis mõlemis;
28)
„siseringitehingud” - direktiivi 2003/6/EÜ artiklite 2, 3 või 4 kohaselt keelatud siseteabe kasutamine direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentidega seoses, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
29)
„siseteave” - direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punktis 1 määratletud teave direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentide kohta, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
30)
„turuga manipuleerimine” - direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punktis 2 määratletud tegevus direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentidega seoses, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
31)
„arvestussüsteem” - üks või mitu enampakkumisplatvormiga ühendatud infrastruktuuri, mis pakuvad järgmisi teenuseid: arvestus, tagatise andmine, tasaarvestamine, tagatise haldamine, täitmine ja tasaarvestus ning üleandmine ja muud teenused, mida viib läbi keskne vastaspool ning millele juurdepääs on kas otsene või käib keskse vastaspoole liikmete kaudu, kes tegutsevad vahendajatena oma klientide ja keskse vastaspoole vahel;
32)
„arvestus” - kõik protsessid, mis eelnevad pakkumisaja algamisele, toimuvad pakkumisaja vältel ja järgnevad pakkumisaja lõppemisele kuni täitmise ja tasaarvestuseni, sealhulgas kõikide selle ajavahemiku jooksul tekkida võivate riskide haldamine, mis hõlmab muu hulgas ka tagatise andmist, tasaarvestamist või uuendamist ja muid teenuseid, mida võib läbi viia arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem;
33)
„tagatise andmine” - protsess, mille käigus enampakkumise korraldajal või pakkujal või nende nimel tegutseval ühel või mitmel vahendajal tuleb esitada tagatis, et katta teatav finantspositsioon, ning mis hõlmab kogu sellise tagatise mõõtmise, arvutamise ja haldamise protsessi, mida kasutatakse kõnealuste finantspositsioonide katmiseks, ning mille eesmärgiks on tagada, et kõiki pakkuja või tema nimel tegutseva ühe või mitme vahendaja maksekohustusi ja kõiki enampakkumise korraldaja või tema nimel tegutseva vahendaja üleandmiskohustusi oleks võimalik täita väga lühikese ajavahemiku vältel;
34)
„täitmine ja tasaarvestus” - protsess, mille käigus edukas pakkuja või tema õigusjärglane või keskne vastaspool või arveldusagent maksab talle või tema õigusjärglasele või kesksele vastaspoolele või arveldusagendile üleantavate saastekvootide eest maksmisele kuuluva summa ja need saastekvoodid antakse üle edukale pakkujale või tema õigusjärglasele või kesksele vastaspoolele või arveldusagendile;
35)
„keskne vastaspool” - üksus, mis on vahendajaks kas otse enampakkumise korraldaja ja pakkuja või tema õigusjärglase vahel või siis neid esindavate vahendajate vahel ning kes tegutseb neist igaühe jaoks eraldiseisva vastaspoolena, kes tagab enampakkumise korraldajale või teda esindavale vahendajale enampakkumise tulude laekumise, ning kes tagab pakkujale või teda esindavale vahendajale enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmise, võttes arvesse artiklit 48;
36)
„täitmis- ja tasaarvestussüsteem” - enampakkumisplatvormiga ühendatud või ühendamata infrastruktuur, mis pakub täitmise ja tasaarvestuse teenuseid, mis võivad hõlmata arvestamist, tasaarvestamist, tagatise haldamist või mis tahes muid vajalikke teenuseid, mille tulemusena enampakkumise korraldaja annab pakkujale või tema õigusjärglasele üle saastekvoodid ning pakkuja või tema õigusjärglane tasub talle üle antud saastekvootide eest nõutava summa enampakkumise korraldajale, kasutades selleks järgmisi võimalusi:
a)
pangasüsteem ja liidu register;
b)
üks või mitu arveldusagenti, kes tegutsevad enampakkumise korraldaja ja pakkuja või tema õigusjärglase nimel, kes suhtlevad arveldusagendiga kas otse või arveldusagendi selliste liikmete kaudu, kes tegutsevad vahendajatena oma klientide ja arveldusagendi vahel;
37)
„arveldusagent” - agendina tegutsev üksus, kes pakub enampakkumisplatvormile kontosid, mille kaudu täidetakse turvaliselt ja samaaegselt või peaaegu samaaegselt ning tagatud viisil enampakkumise korraldaja või teda esindava vahendaja antud korraldusi eraldatud saastekvootide ülekandmiseks ning eduka pakkuja, tema õigusjärglase või neid esindava vahendaja korraldusi enampakkumishinna maksmiseks;
38)
„tagatis” - Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (15) artikli 2 punktis m osutatud tagatise vormid, sealhulgas kõik sellised saastekvoodid, mida arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemid tagatisena tunnustavad;
39)
„reguleeritud turg” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turg;
40)
„VKEd” - käitajad või õhusõiduki käitajad, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) (16) mõistes;
41)
„väikeheitetekitaja” - käitajad või õhusõiduki käitajad, kes on enampakkumisel osalemise aastale eelnenud kolme eelmise kalendriaasta jooksul tekitanud keskmiselt kuni 25 000 süsinikdioksiidi ekvivalenttonni heitkoguseid, nagu nende tõendatud heitkogustega on kindlaks määratud;
42)
„turu korraldaja” - direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud isik;
43)
Käesolevas määruses tähendab asukoht järgmist:
a)
artikli 6 lõike 3 kolmanda lõigu kohaldamisel - elukoht või alaline aadress Euroopa Liidus;
b)
käesolevas määruse artikli 18 lõike 2 kohaldamisel - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a ja arvesse võttes kõnealuse direktiivi artikli 5 lõiget 4;
c)
käesolevas määruse artikli 18 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud isikute puhul - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a ja arvesse võttes kõnealuse direktiivi artikli 5 lõiget 4;
d)
käesolevas määruse artikli 18 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis c osutatud isikute puhul - päritoluliikmesriik, mis on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 7;
e)
käesolevas määruse artikli 19 lõike 2 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud ärirühmituste puhul - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a;
f)
käesolevas määruse artikli 35 lõigete 4, 5 ja 6 ja artikli 42 lõike 1 kohaldamisel - asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis b;
II PEATÜKK
ENAMPAKKUMISTE KORRALDUS
Artikkel 4
Enampakkumistooted
1. Saastekvoote müüakse enampakkumisplatvormil standardsete elektrooniliste lepingute kaudu, millega kõnealusel enampakkumisplatvormil kaubeldakse (edaspidi „enampakkumistooted”). Enampakkumistoodetega ei pea kauplema samal platvormil, kuhu saastekvoodid pärast enampakkumist kahe kauplemispäeva jooksul üle antakse.
2. Kuni saastekvootide üleandmiseks vajalikke õiguslikke ja tehnilisi vahendeid rakendatakse, võib iga liikmesriik müüa saastekvoote enampakkumisel futuurlepingute või tärminlepingute kaudu.
Futuurlepingud ja tärminlepingud müüakse enampakkumisel kooskõlas artikli 11 lõikega 1 ja artikliga 32 ning I lisaga.
Futuurlepingute ja tärminlepingute enampakkumisega müümisel võib kvootide üleandmist edasi lükata hiljemalt kuni 31. detsembrini 2013.
3. Hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui saastekvootide üleandmiseks vajalikud õiguslikud ja tehnilised vahendid on rakendatud, müüb iga liikmesriik saastekvoote enampakkumisel kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute kaudu.
Artikkel 5
Enampakkumise vorm
Enampakkumisi viiakse läbi sellises enampakkumise vormis, kus pakkujad esitavad oma pakkumised ühe kindla pakkumisaja vältel, ilma et nad näeksid teiste pakkujate poolt esitatud pakkumisi. Iga edukas pakkuja maksab iga saastekvoodi eest sõltumata tehtud hinnapakkumisest sama, artiklis 7 nimetatud enampakkumishinna.
Artikkel 6
Pakkumiste esitamine ja tagasivõtmine
1. Enampakkumistoote väikseim maht on üks partii.
Kahepäevase hetkelepingu või viiepäevase futuurlepingu üks partii on 500 saastekvooti.
Futuurlepingu või tärminlepingu üks partii on 1 000 saastekvooti.
2. Iga pakkumisega esitatakse järgmine teave:
a)
pakkuja isikuandmed ja kas pakkuja teeb pakkumise enda või kliendi nimel;
b)
kui pakkuja teeb pakkumise kliendi nimel, tuleb esitada kliendi isikuandmed;
c)
saastekvootide arv 500 või 1 000 saastekvoodist koosneva partii täisarvu kordajana;
d)
hinnapakkumine eurodes iga saastekvoodi kohta sajandiku täpsusega.
3. Iga pakkumist võib esitada, muuta või tagasi võtta üksnes selle pakkumisaja vältel.
Esitatud pakkumisi võib muuta või tagasi võtta kuni kindlaksmääratud tähtajani enne pakkumisaja lõppemist. Selle tähtaja määrab asjaomane enampakkumisplatvorm ning see avaldatakse enampakkumisplatvormi veebisaidil vähemalt viis kauplemispäeva enne pakkumisaja algamist.
Pakkumist võib esitada, muuta või tagasi võtta üksnes füüsiline isik, kelle asukoht on Euroopa Liidus ja kes on määratud vastavalt artikli 19 lõike 2 punktile d ja volitatud pakkuja nimel võtma kõiki enampakkumisega seotud kohustusi, sealhulgas esitama pakkumist (edaspidi „pakkuja esindaja”).
Pärast esitamist on iga pakkumine siduv, juhul kui seda ei võeta tagasi ega muudeta vastavalt käesolevale lõikele ega võeta tagasi vastavalt lõikele 4.
4. Pakkuja esindaja palvel võib iga enampakkumisplatvorm käsitleda selle pakkuja poolt asjaomasele enampakkumisplatvormile tehtud pakkumist tagasivõetud pakkumisena pärast pakkumisaja lõppemist, kuid enne enampakkumishinna määramist, juhul kui on selge, et pakkumise esitamisel on tehtud reaalne viga.
5. Enampakkumisplatvormil pakkumise vastuvõtmist, edastamist ja esitamist investeerimisühingu või krediidiasutuse poolt loetakse direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 2 kohaseks investeerimisteenuseks, kui enampakkumistoode on finantsinstrument.
Artikkel 7
Enampakkumishind ja seotud pakkumiste lahendamine
1. Enampakkumishind määratakse pakkumisaja lõppemisel.
2. Enampakkumisplatvorm järjestab talle esitatud pakkumised hinnapakkumiste järgi. Kui mitme pakkumise hind on sama, järjestatakse need pakkumised juhusliku valiku teel vastavalt algoritmile, mille enampakkumisplatvorm on enne enampakkumist kindlaks määranud.
Pakkumiste mahud liidetakse kokku, alustades kõige kõrgema pakkumishinnaga pakkumisest. Pakkumishind, mille juures pakkumiste mahtude summa võrdub enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahuga või ületab selle, loetakse enampakkumishinnaks.
3. Kõikidele pakkumistele, mis lõike 2 kohaselt pakkumiste mahuks kokku liideti, eraldatakse saastekvoodid enampakkumishinnaga.
4. Kui lõike 2 kohaselt edukaks osutunud pakkumiste kogumaht ületab sel enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahu, siis eraldatakse viimasena pakkumiste mahu summasse liidetud pakkumisele sellel enampakkumisel müüdavate kvootide järelejäänud osa.
5. Kui lõike 2 kohaselt järjestatud pakkumiste kogumaht on väiksem kui enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht, siis tühistab enampakkumisplatvorm enampakkumise.
6. Kui enampakkumishind on märkimisväärselt madalam kui järelturul pakkumisaja jooksul ja vahetult enne pakkumisaega valdav olnud hind, võttes arvesse saastekvootide hinna lühiajalist volatiilsust enampakkumisele eelneval teataval ajavahemikul, siis tühistab enampakkumisplatvorm enampakkumise.
7. Enne enampakkumise algust määrab enampakkumisplatvorm kindlaks metoodika lõike 6 kohaldamiseks, olles eelnevalt konsulteerinud enampakkumise seire teostajaga ja saanud temalt selle kohta arvamuse ning teatanud sellest artiklis 56 osutatud riiklikele pädevatele asutustele. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab enampakkumise seire teostaja arvamust täielikult arvesse.
Enampakkumisplatvorm võib sama enampakkumisplatvormi kahe pakkumisaja vahel metoodikat muuta, olles konsulteerinud esimese lõigu kohaselt enampakkumise seire teostajaga ja teatanud sellest artiklis 56 osutatud riiklikele pädevatele asutustele.
8. Kui enampakkumine tühistatakse vastavalt lõigetele 5 või 6, siis jaotatakse selle enampakkumise saastekvootide maht võrdselt samal enampakkumisplatvormil peetavate järgmiste planeeritud enampakkumiste vahel.
Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide puhul jaotatakse enampakkumise saastekvootide maht võrdselt järgmise nelja planeeritud enampakkumise vahel.
Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide puhul jaotatakse enampakkumise saastekvootide maht võrdselt järgmise kahe planeeritud enampakkumise vahel.
III PEATÜKK
ENAMPAKKUMISKALENDER
Artikkel 8
Ajastamine ja sagedus
1. Enampakkumisplatvorm korraldab enampakkumisi iseseisvalt oma regulaarselt korduvatel enampakkumisaegadel. Enampakkumisaeg algab ja lõppeb samal kauplemispäeval. Enampakkumisaeg kestab vähemalt kaks tundi. Kahe või enama enampakkumisplatvormi pakkumisajad ei tohi olla samal ajal ning kahe järjestikuse pakkumisaja vahel peab olema vähemalt kaks tundi.
2. Enampakkumisplatvorm määrab kindlaks enampakkumiste kuupäevad ja kellaajad, võttes arvesse riigipühi, mis mõjutavad rahvusvahelisi finantsturgusid, ning muid asjakohaseid sündmusi või asjaolusid, mis võiksid tema arvates mõjutada enampakkumise nõuetekohast läbiviimist ning tekitada vajaduse teha muudatusi. Enampakkumisi ei peeta ükski aasta jõulude ja uue aasta vahelisel kahel nädalal.
3. Erakorraliste asjaolude puhul võib enampakkumisplatvorm pärast enampakkumise seire teostajaga konsulteerimist ja temalt arvamuse saamist pakkumisaegasid muuta, teatades sellest kõikidele isikutele, keda see võiks mõjutada. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab enampakkumise seire teostaja arvamust täielikult arvesse.
4. Hiljemalt alates kuuendast enampakkumisest viib artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisi läbi vähemalt kord nädalas ning direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide enampakkumisi vähemalt kord kahe kuu jooksul.
Ükski muu enampakkumisplatvorm ei vii enampakkumist läbi nendel ühel või kahel päeval nädalas, mil toimub artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi enampakkumine. Kui artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm viib enampakkumisi läbi rohkem kui kahel päeval nädalas, määrab ta kindlaks ja avaldab need kaks päeva, mil ei tohi toimuda ühtegi teist enampakkumist. Ta teeb seda hiljemalt siis, kui toimub artikli 11 lõikes 1 osutatud kindlaksmääramine ja avaldamine.
5. Hiljemalt alates kuuendast enampakkumisest jaotatakse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormil müüdav saastekvootide maht võrdselt ära nimetatud aastal peetavate enampakkumiste vahel, välja arvatud iga aasta augustikuu enampakkumised, mille maht on poole võrra väiksem aasta ülejäänud kuudel peetavate enampakkumiste mahust.
6. Muude kui artikli 26 lõigetega 1 ja 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt läbiviidavate enampakkumiste ajastamise ja sageduse täiendavad tingimused on sätestatud artiklis 32.
Artikkel 9
Enampakkumise läbiviimist takistavad asjaolud
Ilma et see piiraks artiklis 58 osutatud eeskirjade kohaldamist vajaduse korral, võib enampakkumisplatvorm enampakkumise tühistada, kui asjaomase enampakkumise nõuetekohane läbiviimine on häiritud või tõenäoliselt katkeb asjaolu tõttu, mis mõjutab pakkumispääsu taotlemiseks, enampakkumisele juurdepääsuks või enampakkumise läbiviimiseks vajaliku infotehnoloogiasüsteemi turvalisust või usaldusväärsust.
Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide puhul jaotatakse sellel enampakkumisel müüdav saastekvootide maht võrdselt ära järgmise nelja planeeritud enampakkumise vahel.
Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide puhul jaotatakse sellel enampakkumisel müüdav saastekvootide maht võrdselt ära järgmise kahe planeeritud enampakkumise vahel.
Artikkel 10
Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht aastate kaupa
1. 2011. või 2012. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht ning enampakkumistooted, mille kaudu enampakkumisel saastekvoote müüakse, sätestatakse käesoleva määruse I lisas.
2. 2013. ja 2014. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artiklite 9 ja 9a kohaselt asjaomaseks kalendriaastaks määratud saastekvootide hulk, millest on lahutatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 7 ja artikli 11 lõike 2 kohased tasuta eraldatud saastekvoodid ning pool 2011. ja 2012. aastal enampakkumistel müüdud saastekvootide kogumahust.
Alates 2015. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artiklite 9 ja 9a kohaselt asjaomaseks kalendriaastaks määratud saastekvootide hulk, millest on lahutatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 7 ja artikli 11 lõike 2 kohased tasuta eraldatud saastekvoodid.
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 kohaselt enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk lisatakse kõnealusel kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahule, mis on määratud käesoleva lõike esimese või teise lõigu kohaselt.
Iga kauplemisperioodi viimasel aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide mahu puhul võetakse arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 19 kohast käitise tegevuse lõpetamist, kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 20 kohast tasuta antud saastekvootide määra kohandamist ning selle direktiivi artikli 10a lõike 7 kohasesse uute osalejate reservi jäänud saastekvoote.
3. Alates 2013. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht põhineb kõnealuse direktiivi artikli 10 lõike 1 kohaselt komisjoni poolt kindlaks määratud ja avaldatud enampakkumisel müüdavate saastekvootide hinnangulisel kogusel või komisjoni esialgse hinnangu kõige hilisemal muudatusel, mis on avaldatud eelnenud aasta 31. jaanuariks.
Iga järgnev muudatus kõnealusel kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahus moodustab osa järgneval kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahust.
4. Ilma et see piiraks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 7 kohaldamist, on enampakkumisel müüdavate nimetatud direktiivi III peatüki saastekvootide osa iga liikmesriigi puhul sama direktiivi artikli 10 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud osa, millest on lahutatud kõnealusel kalendriaastal vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10c tasuta eraldatud saastekvootide hulk ning millele on liidetud kõnealuse liikmesriigi poolt nimetatud direktiivi artikli 24 kohaselt samal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk.
Artikkel 11
Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalender
1. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad igal kalendriaastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ja enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad eelneva aasta 28. veebruariks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
2. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid lähtuvad käesoleva artikli lõike 1 kohasel kindlaksmääramisel ja avaldamisel direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 1 osutataval komisjoni poolt kindlaksmääratud ja avaldatud enampakkumisel müüdavate saastekvootide hinnangulisest kogusest või komisjoni esialgse hinnangu kõige hilisemast muudatusest.
3. Asjaomane enampakkumisplatvorm võib muuta iga kauplemisperioodi viimasel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide pakkumisaegasid, konkreetseid mahte ja enampakkumiste kuupäevi, et võtta arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 19 kohast käitise tegevuse lõpetamist, kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 20 kohast tasuta antud saastekvootide määra kohandamist ning selle direktiivi artikli 10a lõike 7 kohasesse uute osalejate reservi jäänud saastekvoote.
4. Muude kui käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalendrid määratakse kindlaks ja avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 32.
Artikkel 12
Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht aastate kaupa
1. 2012. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artikli 3d lõike 1 kohaselt komisjoni poolt arvutatud ja otsustatud maht.
Alates 2013. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artikli 3d lõike 2 kohaselt komisjoni poolt arvutatud ja otsustatud maht, mis on võrdselt jagatud asjaomase kauplemisperioodi moodustavate aastate arvuga.
Iga kauplemisperioodi viimasel aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahu puhul võetakse siiski arvesse ka direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3f osutatud erireservi jäänud saastekvoote.
2. Iga liikmesriigi osa teatava kauplemisperioodi igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootidest on kõnealuse direktiivi artikli 3d lõike 3 kohaselt selleks kauplemisperioodiks kindlaksmääratud osa, mis on jagatud asjaomase kauplemisperioodi moodustavate aastate arvuga.
Artikkel 13
Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalender
1. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad 2012. aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud ja enampakkumiste kuupäevad 2011. aasta 30. septembriks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
2. Alates 2012. aastast määravad käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid kindlaks ja avaldavad igal kalendriaastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ja enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad eelneva aasta 28. veebruariks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
Asjaomane kauplemisplatvorm võib muuta iga kauplemisperioodi viimasel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisaegasid, konkreetseid mahte, enampakkumiste kuupäevi ja enampakkumistooteid ning maksmise ja üleandmise kuupäevi, et võtta arvesse kõnealuse direktiivi artiklis 3f osutatud erireservi jäänud saastekvoote.
3. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid lähtuvad käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohasel kindlaksmääramisel ja avaldamisel direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud komisjoni otsusest.
4. Muude kui käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalendritega seotud tingimused määratakse kindlaks ja avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 32.
Artikkel 14
Enampakkumiskalendri muudatused
1. Artiklite 10-13 ning artikli 32 lõike 4 kohaselt üksikute enampakkumiste jaoks kindlaksmääratud ja avaldatud mahtusid aastate kaupa, pakkumisaegu, konkreetseid mahtusid, kuupäevi, enampakkumistooteid ning maksmise ja üleandmise kuupäevi ei muudeta, välja arvatud muudatused, mis on tingitud järgmistest põhjustest:
a)
enampakkumise tühistamine vastavalt artikli 7 lõigetele 5 ja 6 ning artiklile 9 ja artikli 32 lõikele 5;
b)
muu kui käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormi tegevuse peatamine, nagu on ette nähtud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt vastuvõetud komisjoni määrusega;
c)
otsus, mille liikmesriik on teinud vastavalt artikli 30 lõikele 8;
d)
täitmise ja tasaarvestuse ebaõnnestumine, millele on osutatud artikli 45 lõikes 5;
e)
saastekvoodid, mis on jäänud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3f osutatud erireservi;
f)
käitise tegevus on lõpetatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 19, kohandatud on tasuta antud saastekvootide määra vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikele 20 või saastekvoote on jäänud uute osalejate reservi vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikele 7;
g)
ühepoolselt on lisatud täiendavaid tegevusalasid ja gaase vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 24;
h)
meetmed, mis on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 29a vastu võetud;
i)
jõustuvad käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ muudatused.
2. Kui muudatuse tegemise viis ei ole käesoleva määrusega ette nähtud, ei tee asjaomane enampakkumisplatvorm muudatust enne kui ta on konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
IV PEATÜKK
JUURDEPÄÄS ENAMPAKKUMISELE
Artikkel 15
Enampakkumisel otse pakkumisi esitada võivad isikud
Ilma et see piiraks artikli 28 lõike 3 kohaldamist, võib enampakkumisel otse pakkumisi esitada üksnes isik, kes artikli 18 kohaselt võib taotleda pakkumispääsu ja artiklite 19 ja 20 kohaselt omab pakkumispääsu.
Artikkel 16
Juurdepääsuvahendid
1. Enampakkumisplatvorm tagab juurdepääsuvahendid enda korraldatavatele enampakkumistele ilma kedagi diskrimineerimata.
2. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm tagab, et tema korraldatavatele enampakkumistele on olemas turvaline ja usaldusväärne kaugjuurdepääs interneti kaudu elektroonilise liidese vahendusel.
Lisaks sellele pakub kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm pakkujatele võimalust pääseda tema korraldatavatele enampakkumistele elektroonilise liidese selleks ettenähtud ühenduste kaudu.
3. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm võib juhul, kui peamisi juurdepääsuvahendeid ei saa mingil põhjusel kasutada, pakkuda ühte või mitut alternatiivset juurdepääsuvahendit enda korraldatavatele enampakkumistele, eeldusel et sellised alternatiivsed juurdepääsuvahendid on turvalised ja usaldusväärsed ning nende kasutamine ei too kaasa pakkujate diskrimineerimist.
Artikkel 17
Koolitus ja kasutajatugi
Kahepäevased hetkelepinguid või viiepäevased futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm pakub praktilist veebipõhist koolitusmoodulit enda korraldatava enampakkumisprotsessi kohta, mis sisaldab vormide täitmise ja esitamise juhiseid ning simulatsiooni selle kohta, kuidas esitada enampakkumisel pakkumisi. Ta pakub ka kasutajatoe teenust telefoni, faksi ja e-posti kaudu vähemalt igal kauplemispäeval tööajal.
Artikkel 18
Pakkumispääsu taotleda võivad isikud
1. Pakkumispääsu enampakkumisel otse pakkumiste esitamiseks võivad taotleda järgmised isikud:
a)
käitaja või õhusõiduki käitaja, kellel on käitaja arvelduskonto ja kes esitab pakkumisi enda nimel, sealhulgas samasse ettevõtjate gruppi kuuluva käitajast või õhusõiduki käitajast emaettevõtja, tütarettevõtja või sidusettevõtja nimel;
b)
direktiivi 2004/39/EÜ kohaselt tegevusloaga investeerimisühingud, kes esitavad pakkumisi enda nimel või oma klientide nimel;
c)
direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt tegevusloaga krediidiasutused, kes esitavad pakkumisi enda nimel või oma klientide nimel;
d)
punktis a nimetatud ning enda nimel pakkumisi esitavatest isikutest koosnevad ärirühmitused, kes tegutsevad oma liikmete agendina;
e)
selliste liikmesriikide avaliku sektori asutused või riigi omandis olevad üksused, kes omavad kontrolli punktis a osutatud isikute üle.
2. Ilma et see piiraks direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti i kohast kohaldamata jätmist, võivad selle kohaldamata jätmisega hõlmatud ja käesoleva määruse artikli 59 kohaselt volitatud isikud taotleda pakkumispääsu enampakkumistel pakkumiste esitamiseks otse kas enda või oma põhitegevusala klientide nimel juhul, kui nende asukoha liikmesriik on kehtestanud õigusaktid, mille alusel võib asjakohane pädev asutus selles liikmesriigis anda neile loa teha pakkumisi enda või oma põhitegevusala klientide nimel.
3. Lõike 1 punktides b või c osutatud isikud võivad taotleda pakkumispääsu enampakkumistel pakkumiste esitamiseks otse oma klientide nimel juhul, kui nad esitavad pakkumisi seoses selliste enampakkumistoodetega, mis ei ole finantsinstrumendid, juhul, kui nende asukoha liikmesriik on kehtestanud õigusaktid, mille alusel võib asjakohane pädev asutus selles liikmesriigis anda neile loa teha pakkumisi enda või oma klientide nimel.
4. Kui lõike 1 punktides b ja c ning lõikes 2 osutatud isikud esitavad pakkumisi oma klientide nimel, tagavad nad, et need kliendid ise võivad taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse lõigete 1 või 2 kohaselt.
Kui esimeses lõigus osutatud isikute kliendid esitavad ise pakkumisi enda klientide nimel, tagavad nad, et need kliendid ise võivad ka taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse lõigete 1 või 2 kohaselt. Sama kehtib ka kõikide järgmiste klientide kohta kuni vahendatavate pakkumiste ahela lõpuni.
5. Isikud, kes täidavad enampakkumistel järgmisi ülesandeid, ei või taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse enampakkumisel ega osaleda enampakkumisel ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku nimel:
a)
enampakkumise korraldaja;
b)
enampakkumisplatvorm, sealhulgas sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem;
c)
isikud, kes oma ametikoha tõttu võivad otseselt või kaudselt avaldada olulist mõju punktides a ja b osutatud isikute juhtimisele;
d)
punktides a ja b osutatud isikute heaks töötavad isikud.
6. Enampakkumise seire teostaja ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.
Isikud, kes oma ametikoha tõttu võivad otseselt või kaudselt avaldada olulist mõju enampakkumise seire teostaja juhtimisele ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.
Isikud, kes töötavad enampakkumistega seoses enampakkumise seire teostaja heaks ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.
7. Artiklite 44 kuni 50 kohaselt enampakkumisplatvormile ja igale sellega ühendatud arvestussüsteemile või täitmis- ja arvestussüsteemile antud võimalust võtta vastu makseid ja tagatisi eduka pakkuja õigusjärglaselt ning saastekvoodid talle üle kanda kasutatakse viisil, mis ei kahjusta käesoleva määruse artiklite 17 kuni 20 kohaldamist.
Artikkel 19
Pakkumispääsu saamise nõuded
1. Juhul kui enampakkumisplatvorm korraldab järelturu, siis selle enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, pääsevad kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldataval enampakkumisel otse pakkumisi esitama ilma täiendavate pakkumispääsu nõueteta juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
a)
nõuded liikme või osalise pääsemiseks saastekvootidega kauplemisele järelturul, mida korraldab kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm, on vähemalt sama ranged kui käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuded;
b)
enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüvale enampakkumisplatvormile antakse täiendavat teavet, mis on vajalik selliste käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, mida ei ole varem kontrollitud.
2. Isikutel, kes ei ole enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kuid kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, pääsevad kõnealuse enampakkumisplatvormil läbiviidaval enampakkumisel otse pakkumisi esitama juhul, kui:
a)
nad on käitajad või õhusõidukite käitajad, kelle asukoht on Euroopa Liidus;
b)
nad omavad määratud arvelduskontot;
c)
nad omavad määratud pangakontot;
d)
nad nimetavad vähemalt ühe pakkuja esindaja, nagu on määratletud artikli 6 lõike 3 kolmandas lõigus;
e)
nad rahuldavad asjaomase enampakkumisplatvormi nõudmisi kooskõlas kohaldatavate hoolsa kliendikontrolli meetmetega järgmistes pakkujaga suhte loomiseks vajalikes tingimustes: isikuandmed, tegelikult kasusaav omanik, usaldusväärsus, ettevõtluse ja kauplemise profiil ning võttes arvesse pakkuja tüüpi, enampakkumistoote iseloomu, võimalike esitatavate pakkumiste suurust ning maksmise ja üleandmise vahendeid;
f)
rahuldavad asjaomase enampakkumisplatvormi nõudeid finantsolukorra kohta, suudavad eelkõige täita võetud finantskohustusi ning jooksvaid kohustusi vastavalt täitmise tähtajale;
g)
on koostanud või koostavad vastava nõudmise esitamise korral ettevõttesisesed menetlused, protseduurid ja lepingulised kokkulepped, mis on vajalikud artikli 57 kohase pakkumise maksimumsuuruse kehtestamiseks;
h)
täidavad artikli 49 lõikes 1 sätestatud nõuded.
Juhul kui enampakkumisplatvorm ei korralda järelturgu, siis pääsevad artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt pakkumisi esitada võivad isikud kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldataval enampakkumisel otse pakkumisi esitama, kui nad täidavad käesoleva lõike punktides a-h sätestatud tingimused.
3. Artikli 18 lõike 1 punktide b ja c või artikli 18 lõike 2 kohaldamisalasse kuuluvad isikud, kes esitavad pakkumisi oma klientide eest, vastutavad kõikide järgmiste tingimuste täitmise eest:
a)
nende kliendid on artikli 18 lõike 1 või lõike 2 kohased pakkumisi esitada võivad isikud;
b)
neil on olemas või nad koostavad varakult enne pakkumisaja algamist asjakohased ettevõttesisesed menetlused, protseduurid ja lepingulised kokkulepped, mis on vajalikud selleks, et:
i)
nad saaksid oma klientide pakkumisi töödelda, sealhulgas pakkumisi esitada, makseid sisse nõuda ja saastekvoote üle kanda;
ii)
vältida olukorda, kus konfidentsiaalne teave võiks nende ettevõtte sellisest osast, kes vastutab klientide nimel tehtavate pakkumiste saamise, ettevalmistamise ja esitamise eest, levida ettevõtte sellesse osasse, mis vastutab iseenda nimel tehtavate pakkumiste ettevalmistamise ja esitamise eest;
iii)
tagada, et nende kliendid, kes ise esitavad klientide eest enampakkumisel pakkumisi, kohaldaksid käesoleva artikli lõikes 2 ja käesolevas lõikes osutatud nõudeid ning et nad nõuaksid seda ka oma klientidelt ja oma klientide klientidelt, nagu on sätestatud artikli 18 lõikes 4.
Asjaomane enampakkumisplatvorm võib usaldada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikute või nende klientide või omakorda nende klientide poolt läbiviidud usaldusväärset kontrollimist, nagu on ette nähtud artikli 18 lõikes 4.
Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikud vastutavad selle tagamise eest, et nad võivad enampakkumisplatvormile tõendada käesoleva lõike esimese lõigu punktides a ja b osutatud tingimuste täitmist juhul, kui enampakkumisplatvorm seda vastavalt artikli 20 lõike 5 punktile d nõuab.
Artikkel 20
Pakkumispääsu taotluste esitamine ja käsitlemine
1. Enne esimese pakkumise esitamist otse enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüvale enampakkumisplatvormile taotlevad isikud, kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, asjaomaselt enampakkumisplatvormilt pakkumispääsu.
Juhul kui enampakkumisplatvorm korraldab järelturu, siis asjaomase enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kelle puhul on artikli 19 lõike 1 kohased tingimused täidetud, võivad pakkumisi esitada ilma käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt pakkumispääsu taotlemata.
2. Lõikes 1 osutatud pakkumispääsu taotlus täidetakse interneti kaudu elektroonilises vormis. Elektroonilisi taotlusi ja nendele juurdepääsu internetis annab ja haldab asjaomane enampakkumisplatvorm.
3. Koos pakkumispääsu taotlusega tuleb esitada tõestatud koopiad kõikidest tõendavatest dokumentidest, mida enampakkumisplatvorm nõuab taotleja vastavuse tõendamiseks artikli 19 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele. Pakkumispääsu taotlus peab sisaldama vähemalt II lisas loetletud elemente.
4. Pakkumispääsu taotlus koos kõikide tõendavate dokumentidega tehakse vastavasisulise soovi avaldamisel kontrollimiseks kättesaadavaks enampakkumise seire teostajale, artikli 62 lõike 3 punktis e osutatud uurimist läbi viiva liikmesriigi õiguskaitseasutustele ning piiriülese uurimistegevusega seotud pädevatele Euroopa Liidu asutustele.
5. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm võib keelduda taotlejale pakkumispääsu andmisest, juhul kui taotleja keeldub:
a)
täitmast enampakkumisplatvormi poolt esitatud nõuet anda esitatud andmete kohta täiendavat teavet, selgitusi või põhjendusi;
b)
lubamast enampakkumisplatvormil oma töötajaid küsitleda oma äriruumides või mujal;
c)
lubamast oma äriruumides läbi viia enampakkumisplatvormi poolt nõutud uurimist või kontrollimist, sealhulgas kontrollkäiku või kohapealset kontrolli;
d)
täitmast enampakkumisplatvormi poolt taotlejale esitatud nõuet anda oma klientide või oma klientide artikli 18 lõike 4 kohaste klientide kohta teavet, mis on vajalik artikli 19 lõikes 3 osutatud nõuetele vastamise kontrollimiseks.
e)
täitmast enampakkumisplatvormi poolt taotlejale esitatud nõuet anda teavet, mis on vajalik artikli 19 lõikes 2 osutatud nõuetele vastamise kontrollimiseks.
6. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid osutatud enampakkumistooteid müüv enampakkumisplatvorm kohaldab direktiivi 2005/60/EÜ artikli 13 lõikega 4 ettenähtud meetmeid selliste tehingute või ärisuhete suhtes, mis on seotud riikliku taustaga isikutega sõltumata nende elukohariigist.
7. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm nõuab oma korraldatavatele enampakkumistele pakkumispääsu taotlejatelt selle tagamist, et taotleja kliendid täidavad lõike 5 kohaselt esitatud nõuded ja et taotlejate klientide artikli 18 lõike 4 kohased kliendid täidavad samuti neid nõudeid.
8. Pakkumispääsu taotlus loetakse tagasivõetuks, kui taotleja ei esita enampakkumisplatvormi soovitud teavet asjaomase enampakkumisplatvormi poolt lõike 5 punkti a, d või e kohaselt esitatud teabenõudes määratletud mõistliku aja jooksul, mis on vähemalt viis kauplemispäeva alates teabenõude esitamisest, või kui taotleja ei vasta või ei osale või ei tee koostööd lõike 5 punkti b või c kohasel küsitlemisel või uurimisel või kontrollimisel.
9. Taotleja ei esita kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüvale enampakkumisplatvormile vale ega eksitavat teavet. Taotleja teatab asjaomasele enampakkumisplatvormile täielikult, ausalt ja kiiresti kõikidest selliste asjaolude muudatustest, mis võivad mõjutada tema taotlust saada pakkumispääsu kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldatavale enampakkumisele või avaldada mõju talle juba antud pakkumispääsule.
10. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm otsustab talle esitatud taotluse üle ja teatab oma otsusest taotlejale.
Asjaomane enampakkumisplatvorm võib:
a)
anda tingimusteta pakkumispääsu enampakkumistele ajavahemikuks, mis ei ületa tema tegevusaega, sealhulgas tegevusaja pikendamist või uuendamist;
b)
anda tingimusliku pakkumispääsu enampakkumistele ajavahemikuks, mis ei ületa tema tegevusaega ja mille puhul tuleb täita osutatud kuupäevaks konkreetseid tingimusi, mille täitmist asjaomane enampakkumisplatvorm nõuetekohaselt kontrollib;
c)
keelduda pakkumispääsu andmast.
Artikkel 21
Pakkumispääsu andmisest keeldumine, pakkumispääsu tühistamine, pakkumispääsu peatamine
1. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm keeldub andmast pakkumispääsu, tühistab juba antud pakkumispääsu või peatab juba antud pakkumispääsu oma korraldatavatele enampakkumistele isikute puhul, kes:
a)
ei kuulu üldse või ei kuulu enam isikute hulka, kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumispääsu taotleda;
b)
ei vasta enam artiklites18, 19 ja 20 sätestatud nõuetele;
c)
on tahtlikult või korduvalt rikkunud käesoleva määruse nõudeid, asjaomase enampakkumisplatvormi korraldatavatele enampakkumistele pakkumispääsu saamise tingimusi või muid sellekohaseid korraldusi või kokkuleppeid.
2. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm keeldub andmast pakkumispääsu, tühistab juba antud pakkumispääsu või peatab juba antud pakkumispääsu oma korraldatavatele enampakkumistele, kui tal on põhjust kahtlustada taotleja seotust rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamisega, ning kui keeldumine, tühistamine ega peatamine tõenäoliselt ei nurja riiklike pädevate asutuste tegevust kuritegelike isikute jälitamisel või tabamisel.
Viimasel juhul teeb asjaomane enampakkumisplatvorm käesoleva määruse artikli 55 lõike 2 kohase ettekande rahapesu andmebüroole, millele on osutatud direktiivi 2005/60/EÜ artiklis 21.
3. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüv enampakkumisplatvorm võib keelduda andmast pakkumispääsu, tühistada juba antud pakkumispääsu või peatada juba antud pakkumispääsu oma korraldatavatele enampakkumistele järgmiste isikute puhul:
a)
kes on ettevaatamatusest rikkunud käesoleva määruse nõudeid, asjaomase enampakkumisplatvormi korraldatavatele enampakkumistele pakkumispääsu saamise tingimusi või muid sellekohaseid korraldusi või kokkuleppeid;
b)
kes on muul moel oma käitumisega takistanud enampakkumise eeskirjade kohast või tõhusat läbiviimist;
c)
kes on artikli 18 lõike 1 punktides b või c või artikli 18 lõikes 2 osutatud isikud, kes ei ole esitanud pakkumisi ühelgi enampakkumisel eelneva 220 kauplemispäeva jooksul.
4. Lõikes 3 osutatud isikutele teatatakse pakkumispääsu andmisest keeldumisest, pakkumispääsu tühistamisest või pakkumispääsu peatamisest ning antakse talle võimalus kirjalikult vastata mõistliku ajavahemiku jooksul, mis on määratletud pakkumispääsu andmise või sellest keeldumise või pakkumispääsu tühistamise või peatamise otsuses.
Pärast isiku kirjaliku vastuse läbivaatamist teeb asjaomane enampakkumisplatvorm õigustatud juhtudel järgmist:
a)
annab või taastab pakkumispääsu, mis jõustub osutatud kuupäevast;
b)
annab tingimusliku pakkumispääsu või taastab tingimuslikult pakkumispääsu, mille puhul tuleb täita teatavaks kuupäevaks konkreetseid tingimusi, mille täitmist asjaomane enampakkumisplatvorm nõuetekohaselt kontrollib;
c)
kinnitab pakkumispääsu andmisest keeldumist, pakkumispääsu tühistamist või pakkumispääsu peatamist, mis jõustub osutatud kuupäevast.
Enampakkumisplatvorm teatab kõnealusele isikule otsusest.
5. Isikud, kelle pakkumispääs on vastavalt lõigetele 1, 2 või 3 tühistatud või peatatud, astuvad vajalikke samme selleks, et nende eemaldamine enampakkumiselt:
a)
oleks eeskirjade kohane;
b)
ei kahjustaks nende klientide huve ega häiriks enampakkumise tõhusat toimimist;
c)
ei mõjutaks nende kohustust täita maksetingimusi, enampakkumistele pakkumispääsu saamise tingimusi või muid sellekohaseid korraldusi või kokkuleppeid;
d)
ei tooks kaasa möönduste tegemist artikli 19 lõike 3 punkti b alapunktis ii sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitsmise kohustuse täitmisel, mis on jõus 20 aastat pärast nende eemaldamist enampakkumiselt.
Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud pakkumispääsu andmisest keeldumisel, pakkumispääsu tühistamisel või pakkumispääsu peatamisel määratletakse käesoleva lõike nõuete täitmiseks vajalikud meetmed ning enampakkumisplatvorm kontrollib kõnealuste meetmete rakendamist.
V PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE KORRALDAJA MÄÄRAMINE JA TEMA ÜLESANDED
Artikkel 22
Enampakkumise korraldaja määramine
1. Iga liikmesriik määrab enampakkumise korraldaja. Ükski liikmesriik ei müü enampakkumisel saastekvoote ilma enampakkumise korraldajat määramata. Mitu liikmesriiki võivad määrata sama enampakkumise korraldaja.
2. Liikmesriik määrab enampakkumise korraldaja varakult enne enampakkumiste algamist, et kokku leppida ja rakendada kõnealuse liikmesriigi poolt määratava või määratud enampakkumisplatvormi ja sellega ühendatud arvestussüsteemi või tasaarvestussüsteemiga vajalikud korraldused, millega lubatakse enampakkumise korraldajal müüa enampakkumisel saastekvoote teda määranud liikmesriigi nimel mitmepoolselt kokkulepitud tingimustel.
3. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, määravad varakult enne artikli 26 lõigete 1 ja 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormidel enampakkumiste algamist enampakkumise korraldaja, et kokku leppida ja rakendada kõnealuste enampakkumisplatvormide ja nendega ühendatud arvestussüsteemi või tasaarvestussüsteemiga vajalikud korraldused, et võimaldada enampakkumise korraldajal müüa sellise enampakkumisplatvormi enampakkumisel saastekvoote teda määranud liikmesriigi nimel mitmepoolselt kokkulepitud tingimustel vastavalt artikli 30 lõike 7 teisele lõigule ning artikli 30 lõike 8 esimesele lõigule.
4. Liikmesriigid hoiduvad artikli 3 punkti 29 ja artikli 37 punkti a kohase siseteabe avalikustamisest enampakkumise korraldaja heaks töötavale isikule.
Siseteabe loata avalikustamise korral enampakkumise korraldaja heaks töötavatele isikutele nähakse enampakkumise korraldaja määramist käsitlevate tingimustega ette piisavad meetmed iga sellise isiku eemaldamiseks enampakkumistelt, kellele siseteavet loata avalikustati.
Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ artiklite 11-16 ja käesoleva määruse artikli 43 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud keelu rikkumise korral käesoleva lõike teist lõiku.
5. Liikmesriigi nimel enampakkumisel müüdavaid saastekvoote ei anta enampakkumisele enne, kui enampakkumise korraldaja on nõuetekohaselt määratud ning lõikes 2 osutatud korraldused on kokku lepitud ja rakendatud.
6. Lõige 5 ei piira liidu õigusest tulenevaid õiguslikke tagajärgi sellise liikmesriigi jaoks, kes ei täida oma kohustusi lõigete 1-4 kohaselt.
7. Liikmesriigid teatavad komisjonile enampakkumise korraldaja isiku ja tema kontaktandmed.
Enampakkumise korraldaja isik ja tema kontaktandmed avaldatakse komisjoni veebisaidil.
Artikkel 23
Enampakkumise korraldaja ülesanded
Enampakkumise korraldaja:
a)
müüb enampakkumisel saastekvoote sellises mahus, mis teda määranud liikmesriigil tuleb enampakkumisel müüa;
b)
võtab vastu teda määranud liikmesriigile kuuluva enampakkumisest saadud tulu;
c)
maksab välja teda määranud liikmesriigile kuuluva enampakkumisest saadud tulu.
VI PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE SEIRE TEOSTAJA MÄÄRAMINE JA TEMA ÜLESANDED
Artikkel 24
Enampakkumise seire teostaja
1. Kõikide enampakkumisprotsesside seiret teostab sama enampakkumise seire teostaja.
2. Kõik liikmesriigid määravad enampakkumise seire teostaja seejärel, kui liikmesriigid ja komisjon on läbi viinud ühise hankemenetluse kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 91 lõike 1 kolmanda lõiguga ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 125c.
3. Enampakkumise seire teostaja määratakse kuni viieks aastaks.
Vähemalt kolm kuud enne enampakkumise seire teostaja tegevusaja lõppemist või lõpetamist määratakse lõike 2 kohaselt tema järglane.
4. Enampakkumise seire teostaja isik ja tema kontaktandmed avaldatakse komisjoni veebisaidil.
Artikkel 25
Enampakkumise seire teostaja ülesanded
1. Enampakkumise seire teostaja seirab iga enampakkumist ja esitab liikmesriikide nimel komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele aruande eelneval kuul läbiviidud enampakkumiste nõuetekohase rakendamise kohta direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 neljandas lõigu sätestatud tähtaja jooksul, eelkõige seoses järgmiste aspektidega:
a)
õiglane ja avatud juurdepääs;
b)
läbipaistvus;
c)
hinnakujundus;
d)
tehnilised ja töökorralduslikud aspektid.
2. Enampakkumise seire teostaja esitab liikmesriikidele ja komisjonile igal aastal koondaruande, milles käsitleb järgmist:
a)
lõikes 1 osutatud aspektid iga üksiku enampakkumise kohta ning koondatult iga enampakkumisplatvormi kohta;
b)
enampakkumisplatvormi määramislepingu nõuete täitmatajätmine;
c)
tõendid konkurentsivastase käitumise või turu kuritarvitamise kohta;
d)
enampakkumiste mõju enampakkumisplatvormide turupositsioonile järelturul, kui seda mõju on;
e)
suhted koondaruandes käsitletud enampakkumisprotsesside vahel ning enampakkumiste ja järelturu toimimise vahel vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 5;
f)
teave artikli 59 lõike 4 kohaselt esitatud kaebuste arvu, iseloomu ja staatuse kohta ning kõikide muude kaebuste kohta, mis on esitatud liikmesriikides krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle järelevalvet teostavatele riiklikele pädevatele asutustele;
g)
teave enampakkumise seire teostaja poolt artiklite 3, 4 ja 5 kohaselt koostatud aruannete tulemusena võetud meetmete kohta;
h)
kõik soovitused, mida peetakse asjakohasteks seoses enampakkumisprotsesside parandamise või järgmiste õigusaktide läbivaatamisega:
i)
käesolev määrus, sealhulgas artiklis 33 osutatud läbivaatamine;
ii)
komisjoni määrus, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõikele 3;
iii)
direktiiv 2003/87/EÜ, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 10 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 1a osutatud CO2-turu toimimine.
3. Enampakkumise seire teostaja võib komisjoni ja ühe või mitme liikmesriigi taotluse korral või vastavalt lõikes 5 sätestatule esitada aeg-ajalt aruandeid kõikide enampakkumisprotsessidega seotud konkreetsete küsimuste kohta, kui teatav küsimus on vajalik tõstatada enne lõigetes 1 või 2 käsitletud aruannete esitamist. Muul juhul võib enampakkumise seire teostaja käsitleda kõnealuseid küsimusi lõikega 1 või 2 ettenähtud aruannetes.
4. Liikmesriik, kes ei osale käesoleva määruse artikliga 26 ettenähtud ühismeetmes, kuid on avaldanud soovi määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva määruse artikli 30 lõigetele 1 ja 2, võib paluda enampakkumise seire teostajalt tehnilise aruande esitamist liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile selle kohta, kas enampakkumisplatvorm, kelle ta määrab või kavatseb määrata, on võimeline enampakkumisprotsessi läbi viima kooskõlas käesolevas määruses sätestatud nõuetega ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 kehtestatud eesmärkidega.
Enampakkumise seire teostaja osutab nimetatud aruandes selgelt, millises osas enampakkumisprotsess vastab esimeses lõigus osutatud nõuetele ja millises osas mitte. Vajaduse korral annab ta konkreetseid soovitusi enampakkumisprotsessi edasiarendamiseks või parandamiseks ning pakub välja täpse tähtaja kõnealuste meetmete rakendamiseks.
5. Kui enampakkumisplatvormi poolt läbiviidud enampakkumisprotsessi käigus rikutakse käesoleva määruse sätteid või see ei vasta direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele, või kui komisjon seda nõuab sellise rikkumise kahtluse korral, teeb enampakkumise seire teostaja selle kohta viivitamata aruande liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile.
Aruandes osutatakse selgelt, milline on rikkumise või mittevastavuse laad. Aruandes antakse konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks ning pakutakse välja täpne tähtaeg nende soovituste elluviimiseks. Vajaduse korral võidakse soovitada asjaomase enampakkumisplatvormi tegevuse peatamist. Enampakkumise seire teostaja ajakohastab käesoleva lõike kohaselt esitatud aruannet pidevalt ning esitab liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile kord kvartalis selle ajakohastatud versiooni.
6. Kõik enampakkumise seire teostaja poolt käesoleva määruse artikli 7 lõike 7 või artikli 8 lõike 3 kohaselt esitatud arvamused on osa tema käesoleva artikli kohastest ülesannetest.
7. Käesoleva artikli kohased aruanded ja arvamused esitatakse selges, standardses ja kergesti juurdepääsetavas vormis, mis määratakse kindlaks vastavalt enampakkumise seire teostaja määramislepingus sätestatule.
VII PEATÜKK
ENAMPAKKUMISPLATVORMI MÄÄRAMINE KOMISJONIGA ÜHISMEETMES OSALEVATE LIIKMESRIIKIDE POOLT JA SELLE ENAMPAKKUMISPLATVORMI ÜLESANDED
Artikkel 26
Enampakkumisplatvormi määramine liikmesriikide ja komisjoni ühismeetmena
1. Ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, määravad liikmesriigid ühe enampakkumisplatvormi kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute enampakkumiseks seejärel, kui komisjon ja ühismeetmes osalevad liikmesriigid on läbi viinud ühise hankemenetluse.
2. Ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, määravad liikmesriigid ühe või kaks enampakkumisplatvormi I lisas loetletud futuurlepingute või tärminlepingute enampakkumiseks seejärel, kui komisjon ja ühismeetmes osalevad liikmesriigid on läbi viinud ühise hankemenetluse.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud ühine hankemenetlus viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 91 lõike 1 kolmanda lõiguga ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 125c.
4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormid määratakse alati kuni viieks aastaks.
5. Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormi isik ja tema kontaktandmed avaldatakse komisjoni veebisaidil.
6. Liikmesriik, kes ühineb lõigetes 1 ja 2 osutatud ühismeetmetega pärast osalevate liikmesriikide ja komisjoni vahel sõlmitud ühise hankelepingu jõustumist, nõustub osalevate liikmesriikide ja komisjoni vahel ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustega ning kõikide kõnealuse lepingu alusel juba vastuvõetud otsustega.
Liikmesriigile, kes otsustab vastavalt artikli 30 lõikele 4 ühismeetmes mitte osaleda, vaid määrab oma enampakkumisplatvormi, võidakse anda vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja ühismeetmes osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele ning arvesse võttes kohaldatavaid riigihanke eeskirju.
Artikkel 27
Artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormi ülesanded
1. Artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm osutab liikmesriikidele järgmisi enampakkumisplatvormi määramislepingus täpsemalt kirjeldatud teenuseid:
a)
tagab juurdepääsu enampakkumistele vastavalt artiklitele 15-21, sealhulgas tagab vajaliku internetipõhise elektroonilise liidese ja veebisaidi ning nende hoolduse;
b)
viib läbi enampakkumisi vastavalt artiklitele 4-7;
c)
haldab enampakkumiskalendrit vastavalt artiklitele 8-14;
d)
kuulutab välja enampakkumiste tulemused ja teatab nendest vastavalt artiklile 61;
e)
tagab ise või alltöövõtu kaudu vajaliku arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi, et teha järgmisi toiminguid:
i)
edukate pakkujate või nende õigusjärglaste tehtud maksete käitlemine ja enampakkumise tulude väljamaksmine enampakkumise korraldajale vastavalt artiklitele 44 ja 45;
ii)
enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele vastavalt artiklitele 46, 47 ja 48;
iii)
tagatise andmine enampakkumise korraldaja või pakkujate poolt ning tagatiste haldamine vastavalt artiklitele 49 ja 50.
f)
annab enampakkumise seire teostajale tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet enampakkumise läbiviimise kohta vastavalt artiklile 53;
g)
teostab järelevalvet enampakkumiste üle, teatab rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamise kahtlustest, haldab nõutud parandusmeetmeid või sanktsioone, sealhulgas kohtuvälist vaidluste lahendamise mehhanismi vastavalt artiklitele 44-59 ja artikli 64 lõikele 1;
2. Vähemalt 20 päeva enne esimese pakkumisaja algamist enampakkumisel, mida korraldab artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm, peab see enampakkumisplatvorm olema ühendatud vähemalt ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga.
Artikkel 28
Artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvormi ülesanded
1. Artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm osutab liikmesriikidele järgmisi teenuseid:
a)
tagab juurdepääsu enampakkumistele vastavalt enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu kohta kehtivatele korraldustele, nagu neid on täpsustatud enampakkumisplatvormi määramislepingus;
b)
viib läbi enampakkumisi vastavalt artiklitele 4-7;
c)
haldab enampakkumiskalendrit vastavalt artiklitele 8-14;
d)
kuulutab välja enampakkumise tulemused ja teatab nendest vastavalt artiklile 61;
e)
tagab vastavalt enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu kohta kehtivatele korraldustele, nagu neid on täpsustatud enampakkumisplatvormi määramislepingus, kusjuures artiklit 40 kohaldatakse igal juhul, arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi, mis on vajalik järgmiste toimingute tegemiseks:
i)
pakkujate või nende õigusjärglaste tehtud maksete käitlemine ja enampakkumise tulude väljamaksmine enampakkumise korraldajale;
ii)
enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele;
iii)
tagatise andmine enampakkumise korraldaja või pakkujate poolt ning tagatiste haldamine;
f)
annab enampakkumise seire teostajale tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet enampakkumise läbiviimise kohta vastavalt artiklile 53;
g)
teostab enampakkumiste kontrolli, teatab rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamise kahtlustest, haldab nõutud parandusmeetmeid või sanktsioone, sealhulgas kohtuvälist vaidluste lahendamise mehhanismi vastavalt enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu kohta kehtivatele korraldustele, nagu neid on täpsustatud enampakkumisplatvormi määramislepingus.
2. Vähemalt 20 päeva enne esimese pakkumisaja algamist enampakkumisel, mida korraldab artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm, peab see enampakkumisplatvorm olema ühendatud vähemalt ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga.
3. Artikli 16 lõiget 2 ja 3, artikleid 17, 19, 20, 21, 54, 55, 56, artikli 60 lõiget 3, artikli 63 lõiget 4 ja artiklit 64 ei kohaldata enampakkumiste suhtes, mida viib läbi enampakkumistel futuurlepinguid või tärminlepinguid müüv enampakkumisplatvorm.
Artikkel 29
Artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt komisjonile osutatavad teenused
Artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm pakub komisjonile tehnilist tuge seoses komisjoni tööga, mis on seotud järgmisega:
a)
I lisa täitmine ning III lisa jaoks enampakkumiskalendri kooskõlastamine;
b)
komisjoni esitatud arvamused käesoleva määruse kohaselt;
c)
enampakkumise seire teostaja esitatud arvamused ja aruanded artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide toimimise kohta;
d)
aruanded või ettepanekud, mis komisjon on teinud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 5 ja artikli 12 lõikele 1a;
e)
käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ muudatused, mis mõjutavad CO2-turu toimimist, sealhulgas enampakkumiste rakendamist;
f)
käesoleva määruse, direktiivi 2003/87/EÜ või kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetud komisjoni määruse läbivaatamine, mis mõjutab CO2-turu toimimist, sealhulgas enampakkumiste rakendamist;
g)
muud CO2-turu toimimisega ja sealhulgas enampakkumiste rakendamisega seotud ühismeetmed, milles komisjon ja ühismeetmes osalevad liikmesriigid on kokku leppinud.
VIII PEATÜKK
ENAMPAKKUMISPLATVORMI MÄÄRAMINE SELLEKS SOOVI AVALDANUD LIIKMESRIIKIDE POOLT NING SELLISE ENAMPAKKUMISPLATVORMI ÜLESANDED
Artikkel 30
Muu kui artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi määramine
1. Liikmesriigid, kes ei osale käesoleva määruse artiklis 26 osutatud ühismeetmes, võivad määrata oma enampakkumisplatvormi, et müüa enampakkumisel oma osa direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide mahust, mida tuleb müüa enampakkumisel käesoleva määruse kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute abil.
2. Liikmesriigid, kes ei osale käesoleva määruse artiklis 26 osutatud ühismeetmes, võivad määrata oma enampakkumisplatvormi, et müüa enampakkumisel enda osa direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide mahust, mida tuleb müüa enampakkumisel futuurlepingute või tärminlepingute abil, eeldusel et need on loetletud käesoleva määruse I lisas.
3. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, võivad määrata sama enampakkumisplatvormi või eraldi enampakkumisplatvormid, et müüa enampakkumisel vastavalt kahepäevaseid hetkelepinguid ja viiepäevaseid futuurlepinguid või futuurlepinguid ja tärminlepinguid.
4. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, teatavad komisjonile oma otsusest ühismeetmes mitte osaleda, vaid määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
5. Liikmesriik, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes, valib oma enampakkumisplatvormi riigihankeid käsitlevate liidu või siseriiklike õigusaktide kohase valikumenetluse kaudu, kui riigihange on liidu või siseriiklike õigusaktidega ette nähtud, ning määrab selle käesoleva artikli lõige 1 ja 2 kohaselt. Valikumenetluse suhtes kohaldatakse kõiki liidu ja siseriiklike õigusaktide alusel kohaldatavaid parandusmeetmeid ja täitemenetlusi.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormid määratakse alati kuni kolmeks aastaks ning seda ajavahemikku võib pikendada ainult kuni kahe aasta võrra.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud enampakkumisplatvormid määratakse tingimusel, et asjaomane enampakkumisplatvorm on loetletud III lisas vastavalt lõikele 7. Seda ei rakendata enne, kui on jõustunud selle lõike 7 kohane lisamine III lisa loetelusse.
6. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes ning on avaldanud soovi määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2, saadavad komisjonile nõuetekohase teate, mis sisaldab kõiki järgmisi elemente:
a)
määrata kavatsetud enampakkumisplatvormi isikuandmed, mille juurde on märgitud, kas sama enampakkumisplatvorm või erinevad enampakkumisplatvormid hakkavad enampakkumisel müüma vastavalt kahepäevaseid hetkelepinguid ja viiepäevaseid futuurlepinguid või futuurlepinguid ja tärminlepinguid;
b)
määrata kavatsetud enampakkumisplatvormi poolt läbiviidava enampakkumisprotsessi üksikasjalikud tööeeskirjad, sealhulgas asjaomase enampakkumisplatvormi määramisleping, mis hõlmab ka arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi ning milles on määratud kindlaks tasude struktuuri ja taset, tagatise haldamist, makseid ja üleandmist käsitlevad tingimused;
c)
kavandatavad pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad koos arvessevõetavate riigipühade äramärkimisega, samuti kõnealusel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavad enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad ning igasugune muu teave, mida komisjon vajab hinnangu andmiseks sellele, kas kavandatav enampakkumiskalender on kooskõlas artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide enampakkumiste kalendritega ning teiste enampakkumiskalendritega, mida kavandavad muud liikmesriigid, kes ei osale artikli 26 ühismeetmes ja soovivad määrata oma enampakkumisplatvormi;
d)
enampakkumiste üle teostatava kontrolli ja järelevalve üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mida kohaldatakse määrata kavatsetud enampakkumisplatvormi suhtes vastavalt artikli 35 lõigetele 4, 5 ja 6, ning üksikasjalikud eeskirjad kaitseks rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise vastu, sealhulgas kõik parandusmeetmed või sanktsioonid;
e)
üksikasjalikud meetmed, mis on kehtestatud artikli 22 lõike 4 ja artikli 34 nõuete järgimiseks seoses enampakkumise korraldaja määramisega.
Teates tuleb näidata kooskõla käesoleva määruse sätetega ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 osutatud eeskirjadega.
Teate saatja liikmesriik võib oma esialgset teadet enne käesoleva artikli lõikes 7 osutatud loetelu valmimist muuta.
Teate saatja liikmesriik esitab oma esialgse ja muudetud teate direktiivi 2003/87/EÜ artikli 23 lõikes 1 osutatud komiteele.
7. Muud kui artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid, neid määranud liikmesriigid, nende tegevusaeg ja kõik muud kohaldatavad tingimused või kohustused loetletakse III lisas siis, kui käesoleva määruse nõuded ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärgid on täidetud. Komisjon ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 23 lõikega 1 ettenähtud komitee tegutsevad üksnes nende nõuete ja eesmärkide alusel ning võtavad täielikult arvesse enampakkumise seire teostaja poolt käesoleva määruse artikli 25 lõike 4 kohaselt esitatud aruandeid.
Liikmesriigid, kes ei osale artikli 26 ühismeetmes ja soovivad käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt määrata oma enampakkumisplatvormi, kasutavad esimeses lõigus osutatud loetelu puudumisel artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi, et müüa enampakkumisel oma osa saastekvootidest, mis oleks muidu müüdud käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormil, kuni esimeses lõigus osutatud loetelu jõustumisest on möödunud kolm kuud.
8. Liikmesriigid, kes ei osale artiklis 26 osutatud ühismeetmes ning on avaldanud soovi määrata oma enampakkumisplatvorm vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2, võivad artikli 26 ühismeetmega liituda igal ajal artikli 26 lõike 6 kohaselt.
Saastekvootide maht, mida oli planeeritud müüa muul kui artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormil, jaotatakse võrdselt artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud asjaomase enampakkumisplatvormi enampakkumiste vahel.
Artikkel 31
Muu kui artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi ülesanded
1. Artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm täidab samu ülesandeid kui artikli 26 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm, mille ülesanded on sätestatud artiklis 27, ning välja arvatud artikli 27 lõike 1 punkt c enampakkumiskalendri kohta, mida ei kohaldata.
2. Artikli 30 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm täidab samu ülesandeid kui artikli 26 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvorm, mille ülesanded on sätestatud artiklis 28, ning välja arvatud artikli 28 lõike 1 punkt c enampakkumiskalendri kohta, mida ei kohaldata.
3. Artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormidele kohaldatakse enampakkumiskalendrit käsitlevaid artikli 8 lõigete 1, 2 ja 3 ning artiklite 9, 10, 12, 14 ja 32 sätteid.
Artikkel 32
Muu kui artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi enampakkumiskalender
1. Käesoleva määruse artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatavatel üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht ei ole suurem kui 20 miljonit saastekvooti ega väiksem kui 10 miljonit saastekvooti; kui enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile kuuluv enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide kogumaht on kõnealusel kalendriaastal väiksem kui 10 miljonit, müüakse saastekvoodid igal kalendriaastal ühel enampakkumisel.
2. Käesoleva määruse artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatavatel üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht ei ole suurem kui 5 miljonit saastekvooti ega väiksem kui 2,5 miljonit saastekvooti; kui enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile kuuluv enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide kogumaht on kõnealusel kalendriaastal väiksem kui 2,5 miljonit, müüakse saastekvoodid igal kalendriaastal ühel enampakkumisel.
3. Kõikide käesoleva määruse artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatavatel enampakkumistel müüdav direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide kogumaht üheskoos jaotatakse võrdselt iga asjaomase kalendriaasta peale ära, välja arvatud iga aasta augustikuu enampakkumised, mille maht on poole võrra väiksem aasta ülejäänud kuude enampakkumiste mahust.
4. Käesoleva määruse artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad igal aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ning enampakkumistoote, maksmise ja saastekvootide üleandmise kuupäevad seejärel, kui käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm on teinud käesoleva määruse artikli 11 lõike 1 ja artikli 13 lõike 1 kohase kindlaksmääramise ja avaldamise, ning eelneva aasta 31. märtsiks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
Esimeses lõikes osutatud avaldatud kalendrid on kooskõlas kõikide III lisas loetletud asjaomaste tingimuste või kohustustega.
5. Kui enampakkumisplatvorm tühistab vastavalt artikli 7 lõikele 5 või 6 või artiklile 9 artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatava enampakkumise, jagatakse selle enampakkumise saastekvootide maht võrdselt ära samal enampakkumisplatvormil peetava järgmise nelja planeeritud enampakkumise vahel või samal enampakkumisplatvormil peetava järgmise kahe planeeritud enampakkumise vahel, juhul kui asjaomane enampakkumisplatvorm viib sel aastal läbi vähem kui neli enampakkumist.
Artikkel 33
Käesoleva määruse läbivaatamine
Kui enampakkumise seire teostaja esitab iga-aastase koondaruande, mille ta on koostanud vastavalt artikli 25 lõikele 2 ja mis antakse üle hiljemalt 31. detsembriks 2014, vaatab komisjon läbi käesoleva määrusega sätestatud korra, sealhulgas kõikide enampakkumisprotsesside toimimise.
Läbivaatamisel võetakse arvesse kogemusi, mis on saadud artikli 30 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide ja artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide vastastikuse mõju alal ning samuti enampakkumiste ja järelturu vastastikust mõju puudutavaid kogemusi.
Läbivaatamine toimub liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerides.
Komisjon võib läbivaatamise tulemusi arvesse võttes võtta käesoleva määrusega sätestatud korraldusest tulenevate siseturu või CO2-turu moonutuste või häirete vältimiseks meetmed, komisjon esitab need nii, et need jõuaksid jõustuda 31. detsembriks 2016.
IX PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE KORRALDAJA, ENAMPAKKUMISE SEIRE TEOSTAJA JA ENAMPAKKUMISPLATVORMI MÄÄRAMISNÕUDED
Artikkel 34
Enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja määramisnõuded
1. Enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja määramisel võtab liikmesriik arvesse ulatust, mil määral kandidaadid:
a)
ilmutavad kõige väiksemat huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski, võttes arvesse järgmist:
i)
igasugune tegevus järelturul;
ii)
kõik ettevõttesisesed menetlused ja protseduurid huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks;
b)
suudavad täita enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja ülesandeid õigeaegselt ning kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt.
2. Enampakkumise korraldaja määramise tingimuseks on see, et enampakkumise korraldaja lepib asjaomase enampakkumisplatvormiga kokku artikli 22 lõigetes 2 ja 3 osutatud korraldused.
Artikkel 35
Enampakkumisplatvormide määramisnõuded
1. Enampakkumisi viiakse läbi enampakkumisplatvormil, kellele lõike 4 teises lõigus osutatud riiklikud pädevad asutused on andnud lõike 5 kohaselt reguleeritud turu tegevusloa.
2. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm võib ilma liikmesriikide täiendavate juriidiliste või haldusnõueteta kehtestada asjakohased korraldused, mis lihtsustavad artikli 18 lõikes 1 ja 2 osutatud pakkujate juurdepääsu enampakkumistele ja nendel osalemist.
3. Enampakkumisplatvormi määramisel võtab liikmesriik arvesse ulatust, mil määral kandidaadid ilmutavad järgmiste nõuete täitmist:
a)
nad tagavad mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise de facto ja de jure;
b)
nad pakuvad täielikku, õiglast ja võrdväärset juurdepääsu enampakkumisele pakkumiste tegemiseks ELi süsteemis osalevatele VKEdele ning väikeheitetekitajatele;
c)
nad tagavad kulutõhususe ja väldivad liigset halduskoormust;
d)
nad teostavad tugevat järelevalvet enampakkumiste üle, teatavad rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamise kahtlustest, haldavad nõutud parandusmeetmeid või sanktsioone, sealhulgas kohtuvälist vaidluste lahendamise mehhanismi;
e)
nad väldivad konkurentsimoonutusi siseturul, sealhulgas CO2-turul;
f)
nad tagavad CO2-turu nõuetekohane toimimise, sealhulgas enampakkumiste rakendamise;
g)
nad on ühendatud ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga;
h)
nad võtavad sobivad meetmed selle tagamiseks, et enampakkumisplatvorm annab oma järglasele üle kogu enampakkumiste läbiviimiseks vajaliku materiaalse ja immateriaalse vara.
4. Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm määratakse alles pärast seda, kui kandidaadist reguleeritud turu ja selle turu korraldaja asukohaliikmesriik on taganud varakult enne esimese pakkumisaja algamist, et direktiivi 2004/39/EÜ III jaotise sätete rakendamise siseriiklikke meetmeid kohaldatakse vajalikul määral kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute müümise suhtes enampakkumisel.
Kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm määratakse alles pärast seda, kui kandidaadist reguleeritud turu ja selle turu korraldaja asukohaliikmesriik on taganud varakult enne esimese pakkumisaja algamist, et liikmesriigi pädevatel asutustel on vajalikul määral volitusi anda enampakkumisplatvormile tegevusluba ja teostada tema üle järelevalvet kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ IV jaotise sätete rakendamise siseriiklike meetmega.
Juhul kui kandidaadist reguleeritud turg ja selle turu korraldaja ei asu samas liikmesriigis, kohaldatakse esimest ja teist lõiku nii kandidaadist reguleeritud turu kui ka selle turu korraldaja asukoha liikmesriigis.
5. Käesoleva artikli lõike 4 teises lõigus osutatud liikmesriigi pädevad asutused, mis on määratud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 48 lõikega 1, võtavad vastu otsuse reguleeritud turule käesoleva määruse kohase loa andmise kohta, tingimusel et reguleeritud turg ja selle turu korraldaja vastavad direktiivi 2004/39/EÜ III jaotise sätetele, nagu need on vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 üle võetud asukohaliikmesriigi õigusesse. Loa andmise otsus võetakse kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ IV jaotisega, nagu see on vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 üle võetud asukohaliikmesriigi õigusesse.
6. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud riiklikud pädevad asutused teostavad tõhusat turujärelevalvet ning võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nimetatud lõikes osutatud nõudeid täidetaks. Selleks võivad nad kasutada otse või koos muude direktiivi 2004/39/EÜ artikli 48 lõike 1 kohaselt määratud riiklike pädevate asutustega neile nimetatud direktiivi artikli 50 rakendamise siseriiklike meetmetega antud volitusi seoses lõikes 4 osutatud reguleeritud turu ja selle turu korraldajaga.
Iga käesoleva artikli lõikes 5 osutatud riikliku pädeva asutuse liikmesriik tagab, et direktiivi 2004/39/EÜ artiklite 51 ja 52 rakendamise siseriiklikke meetmeid kohaldatakse seoses isikutega, kes on vastutavad direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud kohustuste täitmatajätmise eest, nagu need on vastavalt lõikele 4 üle võetud asukohaliikmesriigi õigusesse.
Käesoleva lõike kohaldamisel kohaldatakse eri liikmesriikide riiklike pädevate asutuste vahelise koostöö suhtes direktiivi 2004/39/EÜ artiklite 56-62 rakendamise siseriiklikke meetmeid.
X PEATÜKK
TURU KURITARVITAMIST KÄSITLEV KORD, MIDA KOHALDATAKSE ENAMPAKKUMISTOODETELE
Artikkel 36
Turu kuritarvitamist käsitlev kord, mida kohaldatakse direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrumentidele
1. Juhul, kui kahepäevane hetkeleping või viiepäevane futuurleping on direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrument, kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel kõnealust direktiivi selle enampakkumistoote müügile enampakkumisel.
2. Juhul, kui kahepäevane hetkeleping või viiepäevane futuurleping ei ole direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrument, kohaldatakse käesoleva määruse artikleid 37-43.
Artikkel 37
Turu kuritarvitamist käsitlev kord, mida kohaldatakse enampakkumistoodetele, mis ei ole direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrumendid - mõisted
Artiklite 38-43 kohaldamisel enampakkumistoodetele, mis ei ole direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud finantsinstrumendid, kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
„siseteave” - täpset laadi avaldamata teave, mis on otse või kaudselt seotud ühe või mitme enampakkumistootega ning millel on avaldamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju hinnale, millega pakkumisi tehakse.
Isikute puhul, kelle ülesandeks on pakkumiste esitamine, hõlmab siseteave ka kliendi edastatavat ja tema pooleliolevate pakkumistega seotud täpset laadi teavet, mis on otse või kaudselt seotud ühe või mitme enampakkumistootega ning millel on avaldamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju hinnale, millega pakkumisi tehakse.
b)
„turuga manipuleerimine” -
i)
pakkumised, või tehingud ja kauplemisega seotud korraldused järelturul:
-
mis annavad või tõenäoliselt annavad valesid või eksitavaid teateid enampakkumistoodete nõudluse või hinna kohta, või
-
mille kaudu üks isik või mitu koostööd tegevat isikut kindlustavad enampakkumistoodetele enampakkumishinna ebaharilikul või kunstlikul tasemel;
välja arvatud juhul, kui pakkumise teinud või järelturul tehingu teinud või kauplemisega seotud korralduse andnud isik tõendab, et tema tegevusel on seaduspärased põhjused
ii)
pakkumised, mille puhul kasutatakse fiktiivseid vahendeid või muud liiki pettust või võtteid;
iii)
teabe levitamine meediakanalites, sealhulgas Internetis, või muul viisil, mis annab või tõenäoliselt annab enampakkumistoodete kohta valesid või eksitavaid teateid, kaasa arvatud kuulduste või valede või eksitavate uudiste levitamine, kui teavet levitanud isik teadis või oleks pidanud teadma, et teave on vale või eksitav. Ametiülesandeid täitvate ajakirjanike puhul tuleb sellise teabe levitamise hindamisel arvesse võtta nende kutsetegevust reguleerivaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui need isikud saavad kõnealuse teabe levitamisest otse või kaudselt eeliseid või kasu.
Punktis b esitatud põhimääratlustest lähtudes tuuakse eelkõige esile järgmised juhud:
-
ühe isiku või mitme koostööd tegeva isiku tegevus turgu valitseva seisundi kindlustamiseks seoses enampakkumistoote nõudlusega, mille tagajärjel määratakse otse või kaudselt kindlaks enampakkumishinnad või luuakse muid ebaõiglasi kauplemistingimusi;
-
saastekvootide või nendega seotud tuletisinstrumentide müümine või ostmine järelturul enne enampakkumist, mille tagajärjel määratakse enampakkumistoodetele ebaharilikul või kunstlikul tasemel enampakkumishinnad või eksitatakse enampakkumisel pakkujaid;
-
juhuti või korrapäraselt juurdepääsu kasutamine tavapärastele või elektroonilistele meediakanalitele enampakkumistoote kohta arvamuse avaldamiseks, kui enne on tehtud pakkumine selle enampakkumistoote kohta, ning pärast saadakse kasu kõnealuse enampakkumistoote teiste hinnapakkumiste kohta avaldatud arvamustest, ilma et samal ajal teavitataks nõuetekohasel ja tõhusal viisil üldsust sellisest huvide konfliktist.
Artikkel 38
Siseringitehingute keeld
1. Ükski teises lõigus osutatud isik, kes valdab siseteavet, ei või kasutada kõnealust teavet selleks, et enda või kolmanda isiku nimel otse või kaudselt esitada, muuta või tagasi võtta pakkumist sellise teabega seotud enampakkumistoote eest.
Esimest lõiku kohaldatakse kõigi isikute suhtes, kes valdavad sellist teavet:
a)
enampakkumisplatvormi, enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja haldus-, juhtimis- või järelevalveorganisse kuulumise tõttu, või
b)
enampakkumisplatvormi, enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja kapitalis osaluse tõttu, või
c)
töö, ametikoha või ülesannetega seotud teabesaamisvõimaluse tõttu, või
d)
kuritegude toimepanemise tõttu.
2. Kui lõikes 1 osutatud isik on juriidiline isik, kohaldatakse nimetatud lõikes sätestatud keeldu ka füüsiliste isikute suhtes, kes osalevad otsuses esitada, muuta või tagasi võtta asjaomase juriidilise isiku nimel tehtud pakkumist.
3. Käesolevat artiklit ei kohaldata sellise pakkumise esitamise, muutmise või tagasivõtmise suhtes, mis on tehtud enampakkumistoote eest selleks, et täita kohustus, kui kohustus tuleneb lepingust, mis sõlmiti enne, kui siseteave oli jõudnud asjaomase isiku valdusesse.
Artikkel 39
Siseteabe kasutamise keeld muudel juhtudel
Ükski isik, kelle suhtes kehtib artiklis 38 sätestatud keeld, ei või:
a)
avalikustada siseteavet teistele isikutele, välja arvatud juhul, kui seda tehakse kõnealuse isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus;
b)
soovitada teistel isikutel siseteabe põhjal esitada, muuta või tagasi võtta pakkumist, mis on tehtud selle teabega seotud enampakkumistoote eest, või mõjutada neid seda tegema.
Artikkel 40
Siseringitehingute keeluga hõlmatud muud isikud
Artikleid 38 ja 39 kohaldatakse nimetatud artiklites osutatud isikute kõrval ka kõigi teiste siseteavet valdavate isikute suhtes, kes teavad või oleksid pidanud teadma, et tegemist on siseteabega.
Artikkel 41
Turuga manipuleerimise keeld
Ükski isik ei või turuga manipuleerida.
Artikkel 42
Erinõuded turu kuritarvitamise riski vähendamiseks
1. Enampakkumisplatvorm, enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja koostavad igaüks loetelu isikutest, kes töötavad nende heaks kas töölepingu alusel või muul viisil ning kes võivad saada siseteavet. Enampakkumisplatvorm ajakohastab seda loetelu korrapäraselt ning edastab selle taotluse korral oma asukoha liikmesriigi riiklikule pädevale asutusele. Enampakkumise korraldaja ja enampakkumise seire teostaja ajakohastavad mõlemad oma loetelu korrapäraselt ning edastavad loetelu taotluse korral selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on enampakkumisplatvormi asukoht või kus määramislepingu järgi on enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja asukoht.
2. Enampakkumisplatvormi, enampakkumise korraldaja või enampakkumise seire teostaja juures juhtimisülesandeid täitvad isikud ja vajaduse korral nendega tihedalt seotud isikud peavad vähemalt teavitama lõikes 1 osutatud riiklikku pädevat asutust kõigist oma nimel esitatud, muudetud või tagasi võetud pakkumistest, mis on seotud enampakkumistoodetega või nendega seotud tuletisinstrumentide või muude finantsinstrumentidega.
3. Isikud, kes koostavad või levitavad enampakkumistoodete kohta uurimisandmeid, ning isikud, kes koostavad või levitavad investeerimisstrateegiate soovitamist või kavandamist käsitlevat muud teavet, mis on mõeldud turustuskanalitele või üldsusele, püüavad mõistlikul viisil tagada, et selline teave esitatakse asjakohasel viisil, ning avalikustavad oma huvid või huvide konfliktid, mis on seotud enampakkumistoodetega.
4. Enampakkumisplatvorm võtab vastu struktuurilised sätted, mille eesmärk on turuga manipuleeriva tegevuse vältimine ja avastamine.
5. Iga artikli 59 lõikes 1 osutatud isik teavitab oma asukoha liikmesriigi pädevat asutust viivitamata, kui tal on põhjust kahtlustada, et tehing kujutab endast siseringitehingut või turuga manipuleerimist.
Artikkel 43
Järelevalve ja täitmine
1. Direktiivi 2003/6/EÜ artiklis 11 osutatud riiklikud pädevad asutused teostavad tõhusat turujärelevalvet ja võtavad meetmeid selle tagamiseks, et käesoleva määruse artiklites 37-42 sätestatud nõudeid täidetaks.
2. Käesoleva artikli esimeses lõikes osutatud riiklikel pädevatel asutustel on volitused, mis on ette nähtud direktiivi 2003/6/EÜ artikli 12 rakendamiseks võetud siseriiklike meetmetega.
3. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2003/6/EÜ artiklite 14 ja 15 rakendamiseks võetud siseriiklikke meetmeid kohaldatakse isikute suhtes, kes vastutavad artiklites 37-42 sätestatud nõuete täimatajätmise eest seoses liikmesriigi territooriumil või väljaspool seda korraldatavate enampakkumistega.
4. Käesoleva määruse artiklite 37-42 ja käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel nähakse ette direktiivi 2003/6/EÜ artikli 16 rakendamiseks võetud siseriiklike meetmete kohaldamine esimeses lõikes osutatud riiklike pädevate asutuste vahelise koostöö suhtes.
XI PEATÜKK
MAKSMINE JA ENAMPAKKUMISE TULUDE ÜLEKANDMINE
Artikkel 44
Edukate pakkujate maksed ja tulude ülekandmine liikmesriikidele
1. Edukad pakkujad või nende õigusjärglased, sealhulgas nende nimel tegutsevad vahendajad, tasuvad neile artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt teatatud maksmisele kuuluva summa saastekvootide eest, mis nad on enampakkumisel võitnud ja millest neile on artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud, kandes üle või andes korralduse kanda üle maksmisele kuuluva summa arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kaudu enampakkumise korraldaja määratud pangakontole vabades vahendites kas enne saastekvootide üleandmist pakkuja määratud arvelduskontole või tema õigusjärglase määratud arvelduskontole, või hiljemalt saastekvootide üleandmise ajal.
2. Enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem kannab pakkujate või nende õigusjärglaste tehtud maksed, mis tulenevad direktiivi 2003/87/EÜ II ja III peatüki saastekvootide müümisest enampakkumisel, üle enampakkumise korraldajatele, kes on kõnealused saastekvoodid enampakkumisel müünud.
3. Maksed enampakkumiste korraldajatele tehakse kas eurodes või enampakkumise korraldaja määranud liikmesriigi valuutas, kui kõnealune liikmesriik ei ole euroala liige, vastavalt asjaomase liikmesriigi soovile ning sõltumata sellest, millises valuutas teevad pakkujad maksed, eeldusel et arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem on võimeline käitlema kõnealuses valuutas tehtud makseid.
Vahetuskurss on finantsteabe tunnustatud vahendaja poolt kohe pärast pakkumisaja lõppemist avaldatud kurss; kõnealune vahendaja on kindlaks määratud asjaomase enampakkumisplatvormi määramislepingus.
Artikkel 45
Hilinenud makse või maksmatajätmise tagajärjed
1. Saastekvoodid, millest edukale pakkujale on artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud, antakse edukale pakkujale või tema õigusjärglasele üle üksnes siis, kui kogu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt teatatud ja maksmisele kuuluv summa on makstud enampakkumise korraldajale vastavalt artikli 44 lõikele 1.
2. Edukas pakkuja või tema õigusjärglane, kes ei suuda käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kohustusi talle artikli 61 lõike 3 punkti d kohaselt teatatud kuupäevaks täielikult täita, loetakse maksmatajätnuks.
3. Maksmata jätnud pakkujalt võidakse nõuda:
a)
intressi iga päeva eest alates kuupäevast, mil makse oleks pidanud artikli 61 lõike 3 punkti d kohaselt olema olnud tasutud ja lõpetades makse tasumise kuupäevaga, rakendades intressimäära, mis on sätestatud asjaomase enampakkumisplatvormi määramislepingus ning arvutatud iga päeva kohta;
b)
trahvi, mis laekub enampakkumise korraldajale ning millest arvatakse maha kulud, mida on kandnud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem.
4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, juhul kui edukas pakkuja on jätnud maksmata, kohaldatakse järgmist:
a)
keskne vastaspool vahendab saastekvootide üleandmist ja maksmisele kuuluva summa tasumist enampakkumise korraldajale;
b)
arveldusagent kasutab pakkujalt võetud tagatist, et tasuda maksmisele kuuluv summa enampakkumise korraldajale.
5. Kui täitmine ja tasaarvestus ebaõnnestuvad, müüakse need saastekvoodid asjaomase enampakkumisplatvormi kahel järgmisel planeeritud enampakkumisel.
XII PEATÜKK
ENAMPAKKUMISEL MÜÜDUD SAASTEKVOOTIDE ÜLEANDMINE
Artikkel 46
Enampakkumisel müüdud saastekvootide ülekandmine
1. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 kohaselt enampakkumisel müüdud saastekvoodid kannab üle liidu register enne üleandmise tähtaega ja määratud arvelduskontole, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab saastekvoote tinghoiusena, kuni need vastavalt enampakkumise tulemustele edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele üle antakse, nagu on ette nähtud kohaldatava komisjoni määrusega, mis on vastu võetud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt.
2. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt enampakkumisel müüdavad saastekvoodid kannab üle liidu register enne pakkumisaja algamist ja määratud arvelduskontole, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab saastekvoote tinghoiusena, kuni need vastavalt enampakkumise tulemustele edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele üle antakse, nagu on ette nähtud kohaldatava komisjoni määrusega, mis on vastu võetud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt.
Artikkel 47
Enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine
1. Arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem eraldab kõik liikmesriigi poolt enampakkumisel müüdud saastekvoodid edukale pakkujale, kuni eraldatud saastekvootide kogumaht kattub pakkujale artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud saastekvootide mahuga.
Pakkujale võidakse eraldada saastekvoote rohkem kui ühelt samal enampakkumisel müüvalt liikmesriigilt, kui on vaja saavutada selline saastekvootide maht, millest pakkujale artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt on teatatud.
2. Maksmisele kuuluva summa tasumisel vastavalt artikli 44 lõikele 1 antakse kõikidele edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele üle neile eraldatud saastekvoodid nii kiiresti kui võimalik ning igal juhul hiljemalt nende üleandmise tähtajaks, kandes määratud arvelduskontolt, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem neid saastekvoote tinghoiusena hoiab, pakkujale artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt teatatud saastekvoodid täielikult või osaliselt üle ühele või mitmele eduka pakkuja või tema õigusjärglase määratud arvelduskontole või sellisele määratud arvelduskontole, kus eduka pakkuja või tema õigusjärglase kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem neid saastekvoote tinghoiusena hoiab.
Artikkel 48
Enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmise hilinemine
1. Juhul kui arvestussüsteemil või täitmis- ja tasaarvestussüsteemil ebaõnnestub enampakkumisel müüdud saastekvootide täielik või osaline üleandmine temast sõltumatutel asjaoludel, annab arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem saastekvoodi üle esimesel võimalusel ning edukad pakkujad või tema õigusjärglased nõustuvad üleandmisega hilisemal kuupäeval.
2. Lõikes 1 osutatud võimalus on ainus, mida edukal pakkujal või tema õigusjärglasel on õigus kasutada juhul, kui enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine ebaõnnestub asjaoludel, mis ei sõltu arvestussüsteemist või täitmis- ja tasaarvestussüsteemist.
XIII PEATÜKK
TAGATISE HALDAMINE
Artikkel 49
Pakkuja antud tagatis
1. Enne pakkumisaja algust kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute müümiseks enampakkumisel, peavad pakkujad või nende nimel tegutsevad vahendajad andma tagatise.
2. Taotluse korral vabastatakse edutu pakkuja esitatud tagatis, mida ei kasutatud, ning rahalise tagatise kogunenud intressid nii kiiresti kui võimalik pärast pakkumisaja lõppemist.
3. Taotluse korral vabastatakse eduka pakkuja esitatud tagatis, mida ei kasutatud täitmiseks ega tasaarvestuseks, ning rahalise tagatise kogunenud intressid nii kiiresti kui võimalik pärast täitmist ja tasaarvestust.
Artikkel 50
Enampakkumise korraldaja antud tagatis
1. Enne pakkumisaja algamist kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingute müümiseks enampakkumisel, peab enampakkumise korraldaja andma tagatiseks üksnes saastekvoodid, mida kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab tinghoiusena, kuni nad üle antakse.
2. Kui saastekvootide üleandmiseks vajalikud õiguslikud ja tehnilised vahendid on rakendatud, võidakse saastekvoote enampakkumisel müüva liikmesriigi soovi korral ja enampakkumisplatvormi nõusolekul liikmesriigi antud tagatis seoses futuurlepingute või tärminlepingute müümisega enampakkumisel vabastada ja asendada saastekvootidega, mida kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab tinghoiusena, kuni nad üle antakse.
3. Kui lõigete 1 või 2 kohaselt antud tagatisi ei kasutata, võib arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem saastekvoote enampakkumisel müüva liikmesriigi soovi korral hoida saastekvoote määratud arvelduskontol, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab neid tinghoiusena, kuni nad üle antakse.
XIV PEATÜKK
TASUD JA KULUD
Artikkel 51
Tasude struktuur ja tase
1. Tasude struktuur ja tase ning mis tahes muud tingimused, mida enampakkumisplatvorm ja selle arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemid kohaldavad, on vähemalt sama soodsad kui nendega võrreldavad tavapärased tasud ja tingimused, mida kohaldatakse järelturul.
2. Enampakkumisplatvorm ja selle arvestussüsteemid või täitmis- ja arvestussüsteemid võivad kohaldada üksnes selliseid tasusid, mahaarvamisi ja tingimusi, mis on selgelt sätestatud enampakkumisplatvormi määramislepingus.
3. Kõik vastavalt lõigetele 1 ja 2 kohaldatavad tasud ja tingimused on selgelt kindlaksmääratud, kergesti arusaadavad ja üldsusele kättesaadavad. Need esitatakse ükshaaval, et oleks selge, millist tasu eri liiki teenuste eest nõutakse.
Artikkel 52
Enampakkumisprotsessiga seotud kulud
1. Ilma et see piiraks lõikes 2 sätestatut, kantakse artikli 27 lõikega 1, artikli 28 lõikega 1 ja artikliga 31 ettenähtud teenustega seotud kulud pakkujate makstud tasudest, välja arvatud järgmistel juhtudel:
a)
kulu, mis tuleneb sellest, et keskne vastaspool võtab vastu riikliku garantii muu kui rahalise tagatise asemel, kui saastekvoote müüakse enampakkumisel tärminlepingutena, kannab see saastekvoote enampakkumisel müüv liikmesriik, kes pakub riiklikku garantiid;
b)
kulud, mis on seotud enampakkumise korraldaja ja enampakkumisplatvormi vahel kokkulepitud korraldustega, nagu on osutatud artikli 22 lõigetes 2 ja 3, ning millega lubatakse enampakkumise korraldajal müüa enampakkumisel saastekvoote teda määranud liikmesriigi nimel, kannab saastekvoote enampakkumisel müüv liikmesriik, välja arvatud kulud, mis on seotud asjaomase enampakkumisplatvormiga ühendatud arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga.
Esimese lõigu punktis a ja b osutatud kulud arvatakse maha enampakkumise tuludest, mis makstakse enampakkumise korraldajale välja vastavalt artikli 44 lõigetele 2 ja 3.
2. Kui liikmesriik ei kirjuta artikli 26 lõike 6 esimeses lõigus osutatud ühisele hankelepingule alla artikli 30 lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul, vaid ühineb ühismeetmega hiljem, võidakse nõuda, et kõnealune liikmesriik kannab oma osa artikli 27 lõikega 1 ja artikli 28 lõikega 1 ettenähtud teenustega seotud kuludest alates sellest ajast, kui ta hakkab müüma saastekvoote artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormil kuni kõnealuse enampakkumisplatvormi tegevusaja lõpetamiseni või lõppemiseni.
See, millises ulatuses võidakse nõuda, et kõnealune liikmesriik kannab oma osa artikli 27 lõikega 1 ja artikli 28 lõikega 1 ettenähtud teenustega seotud kuludest, nähakse ette ühises hankelepingus ja asjaomase enampakkumisplatvormiga sõlmitud lepingus.
Liikmesriigilt ei nõuta oma kulude kandmist käesoleva lõike kohaselt, kui ta ühineb ühismeetmega pärast artikli 30 lõike 5 teises lõigus osutatud määramise ajavahemiku lõppemist või kui ta ühineb ühismeetmega siis, kui vastavalt artikli 30 lõikele 6 teatatud enampakkumisplatvorm puudub loetelust vastavalt artikli 30 lõikele 7.
Kulusid, mida pakkujad kannavad lõike 1 kohaselt, vähendatakse kulude võrra, mida liikmesriigid kannavad käesoleva lõike kohaselt.
3. Enampakkumise seire teostaja kuludest see osa, mis muutub sõltuvalt enampakkumiste arvust, nagu on konkreetselt täpsustatud enampakkumise seire teostaja määramislepingus, jaotatakse võrdselt enampakkumiste arvuga. Kõik muud enampakkumise seire teostaja kulud, nagu on konkreetselt täpsustatud enampakkumise seire teostaja määramislepingus, välja arvatud kõik artikli 25 lõike 4 kohaselt esitatavate aruannetega seotud kulud, jaotatakse võrdselt enampakkumisplatvormide vahel, kui enampakkumise seire teostaja määramislepingus ei ole sätestatud teisiti.
Enampakkumise seire teostajaga seotud kuludest selle osa, mis on seotud artikli 30 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormiga, sealhulgas kõik artikli 25 lõike 4 kohaselt soovitud aruannete kulud, kannab enampakkumisplatvormi määranud liikmesriik.
Enampakkumise seire teostajaga seotud kuludest see osa, mis on seotud artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormiga, jaotatakse ühismeetmes osalevate liikmesriikide vahel vastavalt nende osale asjaomasel enampakkumisplatvormi enampakkumisel müüdud saastekvootide kogumahust.
Enampakkumise seire teostajaga seotud kulud, mida kannavad liikmesriigid, arvatakse maha enampakkumise tuludest, mille enampakkumise korraldaja maksab välja enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile vastavalt artikli 23 punktile c.
XV PEATÜKK
ENAMPAKKUMISE JÄRELEVALVE, PARANDUSMEETMED JA SANKTSIOONID
Artikkel 53
Koostöö enampakkumise seire teostajaga
1. Enampakkumise korraldajad, enampakkumisplatvormid ja nende üle järelevalvet teostavad riiklikud pädevad asutused annavad enampakkumise seire teostajale vastava taotluse korral nende käsutuses olevat enampakkumistega seotud teavet, mis on põhjendatult vajalik enampakkumise seire teostaja ülesannete täitmiseks.
2. Enampakkumise seire teostajal on õigus jälgida enampakkumiste läbiviimist.
3. Enampakkumise korraldajad, enampakkumisplatvormid ja nende üle järelevalvet teostavad riiklikud pädevad asutused abistavad enampakkumise seire teostajat tema ülesannete täitmisel, tehes enampakkumise seire teostajaga tihedat koostööd oma vastutusalas.
4. Riiklikud pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning nende isikute üle, kellel on lubatud teha pakkumisi teiste nimel vastavalt artikli 18 lõikele 2, abistavad enampakkumise seire teostajat tema ülesannete täitmisel, tehes enampakkumise seire teostajaga tihedat koostööd oma pädevuse piires.
5. Riiklikele pädevatele asutustele lõigetega 1, 3 ja 4 pandud kohustuste puhul võetakse arvesse ametisaladuse hoidmisega seotud nõudeid, mida nad peavad liidu õiguse kohaselt järgima.
Artikkel 54
Enampakkumisplatvormi ja pakkujate vaheliste suhete seire
1. Iga enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, teostab oma tegevusaja vältel seiret enda ja pakkumispääsuga pakkujate vaheliste suhete üle ning teeb selleks järgmist:
a)
kontrollib kogu kõnealuse suhte vältel esitatud pakkumisi tagamaks, et pakkujate pakkumiskäitumine vastab enampakkumisplatvormi teadmistele kliendi, tema äritegevuse ja riskiprofiili ning vajaduse korral ka rahaliste vahendite päritolu kohta;
b)
omab tõhusaid korraldusi ja menetlusi, mille abil saaks teostada regulaarset seiret selle üle, kas isikud, kes vastavalt artikli 19 lõigetele 1, 2 ja 3 on saanud pakkumispääsu, järgivad enampakkumisplatvormi kehtestatud turukäitumiseeskirju;
c)
teostab oma süsteeme kasutades selliste tehingute seiret, mida on sooritanud isikud, kellel on artikli 19 lõigete 1, 2 ja 3 ja artikli 20 lõike 6 kohane pakkumispääs, et teha kindlaks käesoleva lõigu punktis b osutatud eeskirjade rikkumisi, ebaõiglasi või ebakorrektseid enampakkumistingimusi või käitumist, mis võib põhjustada turu kuritarvitamist.
Kui enampakkumisplatvorm kontrollib pakkumisi kooskõlas esimese lõigu punktiga a, pöörab ta eelkõige tähelepanu sellistele tegevustele, mille puhul ta peab eriti tõenäoliseks seotust rahapesu, terrorismi rahastamise või kuritegevusega.
2. Enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel sätestatud enampakkumistooteid, tagab, et tema käsutuses olevaid dokumente, andmeid ja teavet pakkuja kohta ajakohastatakse pidevalt. Selleks võib enampakkumisplatvorm teha järgmist:
a)
nõuda mis tahes teavet artikli 19 lõigetes 2 või 3 ja artikli 20 lõigetes 5, 6 ja 7 sätestatud pakkuja kohta, et teostada seiret enda ja kõnealuse pakkuja vahelise suhte üle kogu selle suhte vältel alates pakkumispääsu saamisest ning viie aasta jooksul pärast selle suhte lõppemist;
b)
nõuda igalt pakkumispääsuga isikult pakkumispääsu taotluse uuesti esitamist korrapäraste ajavahemike järel;
c)
nõuda igalt pakkumispääsuga isikult asjaomase enampakkumisplatvormi viivitamata teavitamist kõikidest talle artikli 19 lõigete 2 või 3 ja artikli 20 lõigete 5, 6 ja 7 kohaselt esitatud teabe muudatustest.
3. Enampakkumisplatvorm, kes müüb kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, säilitab järgmised andmed:
a)
taotleja poolt vastavalt artikli 19 lõigetele 2 ja 3 esitatud pakkumispääsu taotlused ning kõik nende muudatused;
b)
kontrollid, mis on läbi viidud järgmiste toimingute käigus:
i)
pakkumispääsu taotluse läbivaatamine vastavalt artiklitele 19, 20 ja 21;
ii)
suhte seire teostamine vastavalt lõike 1 punktile a ja c pärast taotlejale pakkumispääsu andmist;
c)
kogu teave, mis on seotud teatava pakkuja esitatud pakkumisega enampakkumisel, sealhulgas kõnealuste pakkumiste tagasivõtmine ja muutmine vastavalt artikli 6 lõikele 3 ja 4;
d)
kogu teave, mis on seotud iga sellise enampakkumise läbiviimisega, millel pakkuja on esitanud pakkumise.
4. Enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, säilitab lõikes 3 osutatud andmed seni kuni pakkujal on pakkumispääs pakkumiste esitamiseks kõnealuse enampakkumisplatvormi enampakkumistel ning vähemalt viis aastat pärast suhte lõppemist kõnealuse pakkujaga.
Artikkel 55
Rahapesust, terrorismi rahastamisest või kuriteo toimepanemisest teatamine
1. Direktiivi 2005/60/EÜ artikli 37 lõikes 1 osutatud riiklikud pädevad asutused teostavad seiret ja võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, järgib kliendi suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklis 19 ja artikli 20 lõikes 6, seire ja andmete säilitamise nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklis 54, ning teatamist käsitlevaid nõudeid, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3.
Esimeses lõigus osutatud riiklikel pädevatel asutustel on volitused, mis on ettenähtud direktiivi 2005/60/EÜ artikli 37 lõigete 2 ja 3 rakendamise siseriiklike meetmetega.
Enampakkumisplatvormi, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, võib võtta vastutusele käesoleva määruse artikli 19, artikli 20 lõigete 6 ja 7, artikli 21 lõigete 1 ja 2, artikli 54 ning käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 rikkumise eest. Sellega seoses kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ artikli 39 rakendamise siseriiklikke meetmeid.
2. Enampakkumisplatvorm, kes müüb kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, ning selle juhid ja töötajad teevad täielikku koostööd direktiivi 2005/60/EÜ artiklis 21 osutatud rahapesu andmebürooga, tehes selleks järgmist:
a)
teavitades omal algatusel viivitamata rahapesu andmebürood juhtumitest, mille puhul nad teavad, kahtlustavad või mille puhul neil on põhjust kahtlustada, et enampakkumistel pannakse toime või on toime pandud või on üritatud toime panna rahapesu, terrorismi rahastamist või kuritegu;
b)
esitades rahapesu andmebüroole vastava taotluse korral viivitamata vajaliku teabe kohaldatavates õigusaktides sätestatud korras.
3. Lõikes 2 osutatud teave edastatakse selle liikmesriigi rahapesu andmebüroole, kelle territooriumil asjaomane enampakkumisplatvorm asub.
Direktiivi 2005/60/EÜ artikli 34 lõikes 1 osutatud eeskirjadest kinnipidamise ja teabe vahetamise põhimõtete ja menetluste rakendamise siseriiklike meetmetega määratakse isik või isikud, kes vastutavad teabe edastamise eest käesoleva artikli kohaselt.
4. Liikmesriik, kelle territooriumil asub kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid enampakkumisel müüv enampakkumisplatvorm, tagab, et asjaomase enampakkumisplatvormi suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ artiklite 26-29, artikli 32, artikli 34 lõike 1 ja artikli 35 rakendamise siseriiklike meetmeid.
Artikkel 56
Turu kuritarvitamisest teatamine
1. Enampakkumisplatvorm, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, teatab direktiivi 2004/39/EÜ artikli 43 lõike 2 kohaselt määratud riiklikele pädevatele asutustele, kes vastutavad asjaomase enampakkumisplatvormi järelevalve või turu kuritarvitamisega seotud juhtumite uurimise ning süüdlaste vastutuselevõtmise eest, turu kuritarvitamise kahtlusest, mis on ilmnenud asjaomasel enampakkumisplatvormil või selle süsteemides ning mille on toime pannud pakkumispääsuga isik või isik, kelle nimel pakkumispääsuga isik tegutseb.
Kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ artikli 25 lõike 2 rakendamise siseriiklikke meetmeid.
2. Asjaomane enampakkumisplatvorm teavitab enampakkumise seire teostajat ja komisjoni sellest, et ta on esitanud lõike 1 kohase teate, ning nimetab parandusmeetmed, mida ta on võtnud või kavatseb võtta lõikes 1 osutatud rikkumiste suhtes.
Artikkel 57
Pakkumise maksimumsuurus ja muud parandusmeetmed
1. Enampakkumisplatvorm võib kehtestada pakkumise ülemmäära või mis tahes muud parandusmeetmed, mis on vajalikud turu kuritarvitamise, rahapesu, terrorismi rahastamise või muu kuriteo toimepanemise ning konkurentsivastase käitumise tegeliku või võimaliku tajutava riski vähendamiseks, pärast seda, kui ta on konsulteerinud komisjoniga ja saanud komisjonilt sellekohase arvamuse, eeldusel et pakkumise ülemmäära või muude parandusmeetmete kehtestamine vähendaks tõhusalt kõnealust riski. Komisjon võib konsulteerida asjaomaste liikmesriikidega ja enampakkumise seire teostajaga ning saada neilt arvamuse asjaomase enampakkumisplatvormi poolt tehtud ettepaneku kohta. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.
2. Pakkumise maksimumsuurust väljendatakse protsendina teataval enampakkumisel müüdavate saastekvootide koguarvust või protsendina teataval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide koguarvust, olenevalt sellest, kumb viis on sobivam artikli 56 lõikes 1 osutatud turu kuritarvitamise riski vähendamiseks.
3. Käesoleva artikli kohaldamisel on pakkumise maksimumsuuruseks suurim saastekvootide arv, mille kohta võivad esitada pakkumise otse või kellegi nimel isikute grupp, kes on nimetatud artikli 18 lõikes 1 või 2 ning kes kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:
a)
kuuluvad samasse ettevõtjate gruppi, sealhulgas emaettevõtja ja selle tütarettevõtjad ning sidusettevõtjad;
b)
kuuluvad samasse ärirühmitusse;
c)
kuuluvad eraldi majandusüksusesse, millel on iseseisev otsustamisõigus ja mille üle on otsene või kaudne kontroll avalik-õiguslikul asutusel või riigi osalusega äriühingul.
Artikkel 58
Turukäitumiseeskirjad ja muud lepingulised kokkulepped
Artiklite 53-57 kohaldamine ei piira muid meetmeid, mida enampakkumisplatvormil, kes müüb enampakkumisel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid, on õigus võtta kehtivate turukäitumiseeskirjade või muude lepinguliste kokkulepete alusel, mida ta on sõlminud otseselt või kaudselt pakkumispääsuga pakkujatega, eeldusel et sellised meetmed ei ole vastuolus artikli 53-57 sätetega ega kahjusta neid.
Artikkel 59
Käitumiseeskirjad muude isikute jaoks, kellel on lubatud teha pakkumisi teiste nimel vastavalt artikli 18 lõike 1 punktile b ja c ning lõikele 2
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse:
a)
isikute suhtes, kellel on pakkumispääs artikli 18 lõike 2 kohaselt;
b)
artikli 18 lõike 1 punktis b ja c osutatud investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes, kellel on pakkumispääs artikli 18 lõike 3 kohaselt.
2. Lõikes 1 osutatud isikud kohaldavad oma klientidega suhtlemisel järgmisi käitumiseeskirju:
a)
nad järgivad oma klientide antud juhtnööre võrreldavatel tingimustel;
b)
nad võivad vastavalt direktiivi 2005/60/EÜ artiklite 24 ja 28 rakendamise siseriiklikele õigusaktidele keelduda pakkumise esitamisest kliendi nimel, kui neil on põhjust kahtlustada rahapesu, terrorismi rahastamist, kuriteo toimepanemist või turu kuritarvitamist;
c)
nad võivad keelduda pakkumise esitamisest kliendi nimel, kui neil on põhjust kahtlustada, et klient ei ole suuteline maksma saastekvootide eest, mille ostmiseks ta soovib pakkumist esitada;
d)
nad sõlmivad oma klientidega kirjaliku lepingu. Lepingutega ei kehtestata asjaomaste klientide jaoks ebaõiglasi tingimusi või piiranguid. Lepingutega nähakse ette kõik pakutavate teenustega seotud tingimused, eelkõige maksmise ja saastekvootide üleandmise kord;
e)
nad võivad nõuda oma klientidelt hoiuse tegemist ettemaksuna saastekvootide eest;
f)
nad ei või alusetult piirata pakkumiste arvu, mida klient võib esitada;
g)
nad ei või takistada või piirata oma kliente kasutamast muude üksuste teenuseid, kes artikli 18 lõike 1 punktide b-e ja artikli 18 lõike 2 kohaselt võivad kõnealuste klientide nimel pakkumisi esitada;
h)
nad võtavad nõuetekohaselt arvesse oma klientide huve, kes paluvad neil enampakkumistel enda nimel pakkumisi esitada;
i)
nad kohtlevad kliente õiglaselt ja diskrimineerimata;
j)
nad hoiavad käigus asjakohaseid ettevõttesiseseid süsteeme ja menetlusi selleks, et vaadata läbi taotlusi, millega kliendid paluvad neil enampakkumisel oma agendina tegutseda, ning selleks, et osaleda enampakkumisel tõhusalt, eelkõige seoses pakkumiste esitamisega oma klientide nimel, tasu ja tagatise võtmisega klientidelt ning saastekvootide ülekandmisega klientidele, kelle nimel nad tegutsevad;
k)
nad väldivad olukorda, kus konfidentsiaalne teave võiks nende ettevõtte sellisest osast, mis vastutab klientide nimel tehtavate pakkumiste saamise, ettevalmistamise ja esitamise eest, levida ettevõtte sellesse osasse, mis vastutab iseenda nimel tehtavate pakkumiste ettevalmistamise ja esitamise eest, või ettevõtte sellisesse osasse, mis vastutab oma nimel tehingute tegemise eest järelturul;
l)
nad säilitavad teavet, mida nad on saanud või loonud esitades enampakkumistel pakkumisi oma klientide vahendajana, viis aastat alates asjaomase teabe saamise või loomise kuupäevast.
Punktis e osutatud hoiuse suurus arvutatakse õiglasel ja põhjendatud alusel.
Punktis e osutatud hoiuse suuruse arvutamise meetod sätestatakse punkti d kohaselt sõlmitud lepingutes.
See punktis e osutatud hoiuse osa, mida ei kasutatud saastekvootide eest tasumisel, tagastatakse maksjale punkti d kohaselt sõlmitud lepingutes kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul pärast enampakkumise toimumist.
3. Enda või oma klientide nimel pakkumisi esitades kohaldavad lõikes 1 osutatud isikud järgmisi käitumiseeskirju:
a)
nad esitavad kogu teabe, mida on nõudnud ükskõik milline enampakkumisplatvorm, millele neil on pakkumispääs, või enampakkumise seire teostaja, kes täidab oma ülesandeid käesoleva määruse kohaselt;
b)
nad tegutsevad usaldusväärselt, piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega.
4. Selliste liikmesriikide poolt määratud riiklikud pädevad asutused, kus on lõikes 1 osutatud isikute asukoht, vastutavad nimetatud isikutele loa andmise eest kõnealuses lõikes osutatud tegevuste läbiviimiseks ning lõigetega 2 ja 3 ettenähtud käitumiseeskirjade järgimise ja selle üle seire teostamise eest, sealhulgas nimetatud käitumiseeskirjade eiramisega seotud kaebuste käsitlemise eest.
5. Lõikes 4 osutatud riiklikud pädevad asutused annavad loa lõikes 1 osutatud isikutele üksnes juhul, kui kõnealused isikud täidavad kõiki järgmisi tingimusi:
a)
neil on piisavalt hea maine ja piisavalt kogemusi, et tagada lõigetega 2 ja 3 ettenähtud käitumiseeskirjade nõuetekohane järgimine;
b)
nad on kehtestanud huvide konflikti ärahoidmiseks ja oma klientide huvide kaitsmiseks vajalikud menetlused ja kontrollid;
c)
nad täidavad nõuded, mis on kehtestatud siseriiklike õigusaktidega direktiivi 2005/60/EÜ ülevõtmiseks;
d)
nad toimivad kõigi muude meetmete järgi, mida peetakse vajalikuks, võttes arvesse osutatavate pakkumisteenuste iseloomu ja asjaomaste klientide investeerimis- või kauplemisprofiili keerukust ning riskihindamisel põhinevaid võimalusi, et toime võidakse panna rahapesu, terrorismi rahastamine või kuritegu.
6. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus lõikes 1 osutatud isikud on loa saanud, tagavad lõikes 5 loetletud tingimuste täitmise ja teostavad selle üle seiret. Asjaomane liikmesriik tagab, et:
a)
tema riiklikel pädevatel asutustel on piisavalt voli uurimistegevuseks ning tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide kehtestamiseks;
b)
on kehtestatud mehhanism kaebuste käsitlemiseks ja loa tühistamiseks juhul, kui loa saanud isik ei täida loa saamisega kaasnenud kohustusi;
c)
tema riiklikud pädevad asutused võivad lõike 5 kohaselt antud loa tagasi võtta, kui lõikes 1 osutatud isik on tõsiselt ja süstemaatiliselt rikkunud lõike 2 ja 3 sätteid.
7. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pakkujate kliendid võivad esitada kõik kaebused, mis neil võivad olla seoses lõikega 2 ettenähtud käitumiseeskirjade järgimisega, lõikes 3 nimetatud pädevatele asutustele kooskõlas selliste kaebuste käsitlemiseks sätestatud menetluskorraga selles liikmesriigis, kus teostatakse järelevalvet lõikes 1 osutatud isikute üle.
8. Lõikes 1 osutatud isikud, kellel on artiklite 18, 19 ja 20 kohaselt enampakkumisplatvormile pakkumispääs, võivad ilma liikmesriikide täiendavate juriidiliste või haldusnõueteta pakkuda pakkumisteenuseid artikli 19 lõike 3 punktis a osutatud klientidele.
XVI PEATÜKK
LÄBIPAISTVUS JA KONFIDENTSIAALSUS
Artikkel 60
Avaldamine
1. Kõik õigusaktid, suunised, juhised, vormid, dokumendid, teadaanded, sealhulgas enampakkumiskalender, kõik muu teatava enampakkumisplatvormi enampakkumistega seotud mittekonfidentsiaalne teave, kõik otsused, sealhulgas artikli 57 kohaselt vastuvõetud otsused, millega kehtestatakse pakkumise maksimumsuurus või muud parandusmeetmed, mis on vajalikud selleks, et vähendada rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise tegelikku või võimalikku tajutavat riski asjaomase enampakkumisplatvormi jaoks, avaldatakse selleks ettenähtud ja ajakohasel veebisaidil, mida haldab asjaomane enampakkumisplatvorm.
Teave, mis ei ole enam oluline, arhiveeritakse. Sellistele arhiividele pääseb ligi sama enampakkumiste veebisaidi kaudu.
2. Enampakkumise seire teostaja poolt vastavalt artikli 25 lõikele 1 ja 2 liikmesriikidele ja komisjonile koostatud aruannete mittekonfidentsiaalsed versioonid avaldatakse komisjoni veebisaidil.
Aruanded, mis ei ole enam olulised, arhiveeritakse. Sellistele arhiividele pääseb ligi komisjoni veebisaidi kaudu.
3. Kõikide selliste isikute nimed, aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja veebisaidid, kellel on luba esitada pakkumisi teiste nimel kahepäevaseid hetkelepinguid või viiepäevaseid futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi enampakkumistel, avaldatakse asjaomase enampakkumisplatvormi hallataval veebisaidil.
Artikkel 61
Enampakkumise tulemuste väljakuulutamine ja teatavakstegemine
1. Enampakkumisplatvorm kuulutab iga tema poolt läbiviidava enampakkumise tulemused välja nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 15 minutit pärast pakkumisaja lõppemist.
2. Lõike 1 kohaselt kuulutatakse välja vähemalt järgmine teave:
a)
enampakkumisel müüdud saastekvootide maht;
b)
enampakkumishind eurodes;
c)
esitatud pakkumiste kogumaht;
d)
pakkujate koguarv ja edukate pakkujate arv;
e)
enampakkumise tühistamise korral need enampakkumised, millele saastekvootide maht üle kantakse;
f)
enampakkumisest saadud kogutulu;
g)
tulu jagunemine liikmesriikide vahel artikli 26 lõigetega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide puhul.
3. Samal ajal kui tulemused lõike 1 kohaselt välja kuulutatakse, teatab enampakkumisplatvorm igale tema süsteemide kaudu pakkumisi esitanud pakkujale järgmise teabe:
a)
kõnealusele pakkujale eraldatavate saastekvootide koguarv;
b)
milline (kui üldse) pakkuja esitatud seotud pakkumine valiti juhuslikult välja;
c)
tasumisele kuuluv makse eurodes või euroalasse mittekuuluva liikmesriigi valuutas, vastavalt pakkuja soovile, eeldusel et arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem on võimeline käitlema kõnealuses valuutas tehtud makseid;
d)
kuupäev, milleks tasumisele kuuluv makse peab olema vabades vahendites üle kantud enampakkumise korraldaja poolt määratud pangakontole.
4. Kui pakkuja valis maksete sooritamiseks muu valuuta kui euro, teatab enampakkumisplatvorm tema poolt läbiviidud enampakkumistel pakkumisi esitanud edukale pakkujale vahetuskursi, mille alusel ta arvutas tasumisele kuuluva summa eduka pakkuja poolt valitud valuutas.
Vahetuskursina kasutatakse kurssi, mille on kohe pärast pakkumisaja lõppemist avaldanud finantsteabe tunnustatud vahendaja, kes on kindlaks määratud asjaomase enampakkumisplatvormi määramislepingus.
5. Enampakkumisplatvorm edastab endaga ühendatud arvestussüsteemidele või täitmis- ja tasaarvestussüsteemidele igale edukale pakkujale vastavalt lõikele 3 esitatud teabe.
Artikkel 62
Konfidentsiaalse teabe kaitsmine
1. Järgmine teave on konfidentsiaalne:
a)
pakkumise sisu;
b)
kõikide pakkumisjuhiste sisu, isegi juhul, kui ühtegi pakkumist ei esitata;
c)
teave, mille kaudu tuleb avalikuks või millest saab järeldada asjaomase pakkuja isikuandmed ja ühe järgmistest andmetest:
i)
saastekvootide arv, mida pakkuja soovib enampakkumisel omandada;
ii)
hind, mida pakkuja on nõus nende saastekvootide eest maksma;
d)
teave, mis käsitleb ühte või mitut pakkumist või pakkumisjuhist või mis tuleneb nendest ning mis eraldi või üheskoos võib:
i)
viidata enne enampakkumise toimumist saastekvootide nõudlusele;
ii)
viidata enne enampakkumise toimumist enampakkumishinnale;
e)
teave, mille isikud on esitanud pakkujatega suhte loomisel või selle ajal või selle suhte üle seire teostamise raames vastavalt artiklitele 19, 20, 21 ja 54;
f)
enampakkumise seire teostaja poolt vastavalt artikli 25 lõigetele 1-6 esitatud aruanded ja arvamused, välja arvatud need osad, mis on esitatud nimetatud aruannete mittekonfidentsiaalsetes versioonides, mis komisjon on avaldanud vastavalt artikli 60 lõikele 2;
g)
ärisaladused, mille on esitanud enampakkumisplatvormi või enampakkumise seire teostaja määramiseks korraldatud konkurentsi tagavas hankemenetluses osalevad isikud;
h)
teave selle kohta, millist algoritmi kasutati artikli 7 lõikes 2 osutatud seotud pakkumiste lahendamiseks juhusliku valiku teel;
i)
teave metoodika kohta, mida on kasutatud selleks, et määrata kindlaks, milline enampakkumishind on märkimisväärselt madalam kui järelturu valdav hind enampakkumise ajal ja enne seda, nagu osutatud artikli 7 lõikes 6.
2. Isik, kes on saanud konfidentsiaalset teavet, ei avalda seda ei otseselt ega kaudselt muul kui lõikega 3 ettenähtud viisil.
3. Lõikega 2 ei välistata konfidentsiaalse teabe avalikustamist juhul, kui:
a)
see on juba seaduslikul viisil tehtud üldsusele kättesaadavaks;
b)
see avalikustatakse pakkuja, pakkumispääsuga isiku või isiku, kes taotleb pakkumispääsu, kirjalikul nõusolekul;
c)
teabe avalikustamine või üldsusele kättesaadavaks tegemine on liidu õigusest tulenev kohustus;
d)
teave avalikustatakse kohtuotsuse alusel;
e)
teave avalikustatakse liidus läbiviidavate kriminaal-, haldus- või kohtulike uurimiste või menetluste eesmärgil;
f)
enampakkumisplatvorm avalikustab teabe enampakkumise seire teostajale, et võimaldada tal täita oma ülesandeid või enampakkumistega seotud kohustusi või aidata teda selles;
g)
teave on koondatud või seda on töödeldud enne avalikustamist nii, et on ebatõenäoline, et sellest võiks eristada järgmist teavet:
i)
üksikud pakkumised või pakkumisjuhised;
ii)
üksikud enampakkumised;
iii)
üksikud pakkujad, tulevased pakkujad või pakkumispääsu taotlevad isikud;
iv)
üksikud pakkumispääsutaotlused;
v)
üksikud suhted pakkujatega;
h)
teave on osutatud lõike 1 punktis f, eeldusel et artikli 25 lõike 2 punktis c nimetatud teabe puhul teevad selle üldsusele avalikuks mittediskrimineerival ja nõuetekohasel viisil liikmesriikide pädevad asutused ning artikli 25 lõikes 2 nimetatud teabe puhul komisjon;
i)
teave on osutatud lõike 1 punktis g, eeldusel et see tehakse avalikuks liikmeriikide või komisjoni heaks töötavatele isikutele, kes on seotud lõike 1 punktis g osutatud konkurentsi tagava hankemenetlusega ning kes on oma töötingimuste kohaselt ise kohustatud hoidma ametisaladust;
j)
teave avalikustatakse seoses liidu õigusest tulenevate võimalike ametisaladuse hoidmisega seotud kohustuste täitmisega pärast 30 kuu pikkuse ajavahemiku lõppemist alates kas:
i)
sellest enampakkumise pakkumisaja alguse kuupäevast, mil konfidentsiaalne teave esmalt avalikustatakse, lõike 1 punktides a-d osutatud konfidentsiaalse teabe puhul;
ii)
enampakkumisplatvormi ja pakkuja vahelise suhte lõppemise kuupäevast, lõike 1 punktis e osutatud teabe puhul;
iii)
enampakkumise seire teostaja poolt aruande või arvamuse esitamise kuupäevast lõike 1 punktis f osutatud teabe puhul;
iv)
kuupäevast, mil teave esitati konkurentsi tagavas hankemenetluses, lõike 1 punktis g osutatud teabe puhul.
4. Meetmed selle tagamiseks, et enampakkumisplatvorm või enampakkumise seire teostaja, sealhulgas kõik nende alltöövõtjad, ei avalikustaks konfidentsiaalset teavet seadusevastaselt ning et sellisel seadusevastasel avalikustamisel oleksid tagajärjed, sätestatakse lepingutes, millega nad määratakse.
5. Konfidentsiaalset teavet, mida enampakkumisplatvorm või enampakkumise seire teostaja ning nende alltöövõtjad on saanud, kasutatakse üksnes neile enampakkumistega seoses pandud kohustuste või ülesannete täitmiseks.
6. Lõigetes 1-5 sätestatu ei takista konfidentsiaalse teabe vahetamist mis tahes enampakkumisplatvormi ja enampakkumise seire teostaja vahel ega neist ühe või teise ja:
a)
riiklike pädevate asutuste vahel, kes teostavad järelevalvet enampakkumisplatvormi üle;
b)
rahapesu, terrorismi rahastamise, kuriteo toimepanemise või turu kuritarvitamisega seotud juhtumite uurimise ning süüdlaste vastutuselevõtmise eest vastutavate riiklike pädevate asutuste vahel;
c)
komisjoni vahel.
Erandina lõikest 2 ei avalikustata käesoleva lõike kohaselt vahetatud konfidentsiaalset teavet muudele kui punktides a, b ja c osutatud isikutele.
7. Iga isik, kes töötab või on töötanud enampakkumisplatvormi või enampakkumise seire teostaja heaks ja osalenud enampakkumistel, on kohustatud hoidma ametisaladust ning tagab konfidentsiaalse teabe kaitse käesoleva artikli kohaselt.
Artikkel 63
Keelte kasutamise kord
1. Teave, mida enampakkumisplatvorm esitab artikli 60 lõigete 1 ja 3 kohaselt või enampakkumise seire teostaja esitab artikli 60 lõike 2 kohaselt või nende määramislepingu alusel ning mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas, avaldatakse rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles.
2. Liikmesriik võib oma kulul tõlkida kogu lõikes 1 nimetatud teabe, mille enampakkumisplatvorm on esitatud, oma riigi keelde või keeltesse.
Kui liikmesriik tõlgib oma kulul kogu lõikes 1 osutatud teabe, mille on esitanud artikli 26 lõike 1 kohaselt määratud enampakkumisplatvorm, tagab iga liikmesriik, kes määras enampakkumisplatvormi vastavalt artikli 30 lõikele 1, et tema kulul tõlgitakse samasse keelde kogu lõikes 1 osutatud teave, mille on esitanud kõnealuse liikmesriigi poolt vastavalt artikli 30 lõikele 1 määratud enampakkumisplatvorm.
3. Pakkumispääsu taotlevad isikud ning pakkumispääsuga isikud võivad esitada järgmise teabe nende poolt lõike 4 kohaselt valitud Euroopa Liidu ametlikus keeles eeldusel, et liikmesriik on otsustanud selle teabe tõlkida lõike 2 kohaselt kõnealusesse keelde:
a)
nende pakkumispääsu taotlused, sealhulgas kõik täiendavad dokumendid;
b)
nende pakkumised, sealhulgas pakkumiste tagasivõtmised ja muudatused;
c)
kõik punktidega a või b seotud päringud.
Enampakkumisplatvorm võib nõuda kinnitatud tõlget rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavasse keelde.
4. Pakkumistaotluse esitajad, pakkumispääsuga isikud ja enampakkumisel osalevad pakkujad valivad ühe Euroopa Liidu ametliku keele, milles nad saavad kõik artikli 8 lõike 3, artikli 20 lõike 10, artikli 21 lõike 4 ja artikli 61 lõike 3 kohased teated.
Kõik muud suulised või kirjalikud teated, mille enampakkumisplatvorm edastab pakkumispääsu taotlejatele, pakkumispääsuga isikutele või enampakkumisel osalevatele pakkujatele, peavad olema esimese lõigu kohaselt valitud keeles, ilma et sellega kaasneksid täiendavad kulud kõnealuste taotlejate, isikute ja pakkujate jaoks, eeldusel et liikmesriik on lõike 2 kohaselt otsustanud tõlkida teabe kõnealusesse keelde.
Kuid isegi juhul, kui liikmesriik on otsustanud lõike 2 alusel tõlkida teabe käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt valitud keelde, võib pakkumispääsu taotleja, pakkumispääsuga isik või enampakkumisel osalev pakkuja loobuda oma õigusest, mis tuleneb käesoleva lõike teisest lõigust, ning esitada asjaomasele enampakkumisplatvormile eelneva kirjaliku nõusoleku üksnes rahvusvahelises rahanduses üldkasutatava keele kasutamiseks.
5. Liikmesriigid vastutavad lõike 2 kohaselt tehtud tõlke täpsuse eest.
Isikud, kes esitavad lõikes 3 osutatud tõlgitud dokumendi ning iga enampakkumisplatvorm, kes teatab tõlgitud dokumendist lõike 4 kohaselt, vastutavad selle tagamise eest, et tõlge vastab originaalile.
XVII PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 64
Kaebuse esitamise õigus
1. Enampakkumisplatvorm tagab kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi pakkumispääsu taotlejate, pakkumispääsuga isikute või selliste isikute poolt esitatud kaebuste käsitlemiseks, kelle puhul on pakkumispääsu andmisest keeldutud, see pääs on tühistatud või peatatud.
2. Liikmesriigid, kus teostatakse järelevalvet enampakkumisplatvormiks määratud reguleeritud turu või selle turu korraldaja üle, tagavad, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaebuste käsitlemiseks loodud kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi kaudu vastuvõetud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud ning neid on õigus edasi kaevata direktiivi 2004/39/EÜ artikli 52 lõikes 1 osutatud kohtutesse. Nimetatud õigus ei piira otse kohtute või pädevate haldusasutuste poole pöördumise õigusi, mis on ette nähtud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 52 lõike 2 rakendamise siseriiklike meetmetega.
Artikkel 65
Vigade parandamine
1. Kõikidest vigadest, mis on seotud käesoleva määruse kohaselt tehtud maksetega või saastekvootide ülekandmisega või antud või vabastatud tagatise või hoiusega, teatatakse arvestussüsteemile või täitmis- ja tasaarvestussüsteemile niipea kui viga avastatakse.
2. Arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemid võtavad kõik vajalikud meetmed nende vigade parandamiseks, mis on seotud käesoleva määruse kohaselt tehtud maksetega või saastekvootide ülekandmisega või antud või vabastatud tagatise või hoiusega, olenemata sellest, kuidas viga avastati.
3. Isik, kes saab kasu lõikes 1 nimetatud veast, mida ei saa lõike 2 kohaselt parandada kolmandast osapoolest heauskse ostja sekkumisõiguste tõttu, ning kes oli või oleks pidanud olema veast teadlik, kuid ei teatanud sellest arvestussüsteemidele või täitmis- ja tasaarvestussüsteemidele, hüvitab kogu tekitatud kahju.
Artikkel 66
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. novembri 2010. aasta.