РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 март 2011 година
относно държавна помощ C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH
(нотифицирано под номер C(2011) 1764)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/524/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 4 август 2000 г., регистрирано на 7 август 2000 г., Германия уведоми Комисията за своето намерение да предостави помощ с интензитет от 35 % за инвестиционен проект за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Планираната помощ беше регистрирана под номер N 517/2000.
(2)
След предоставянето на допълнителна информация, на 25 юли 2001 г. Комисията прие решение да не повдига възражения срещу интензитет на помощта в размер на 35 % в съответствие с многосекторната рамка за регионалната помощ за големи инвестиционни проекти (3) (наричана по-долу „МСР от 1998 г.“).
(3)
С решение от 1 декември 2004 г. по дело T-27/02 (4), Kronofrance/Комисия, Общият съд реши да отмени горепосоченото решение на Комисията.
(4)
Поради това Комисията трябва да приеме ново решение въз основа на уведомлението от Германия от 7 август 2000 г.
(5)
С писмо от 17 декември 2004 г. Комисията отправи запитване до Германия дали тя желае да предостави допълнителна информация към уведомлението от 7 август 2000 г. във връзка с отмяната на решението на Комисията. Комисията изпрати напомнително писмо на 3 март 2005 г. Германия отговори с писмо от 23 март 2005 г., но на този етап не предостави допълнителна информация.
(6)
През февруари 2000 г. Германия предостави настоящата помощ с уговорката, че тя бъде одобрена от Комисията. Германия е започнала да изплаща помощта след решението на Комисията от 25 юли 2001 г. да не повдига възражения.
(7)
След отмяната на решението от 25 юли 2001 г. от Общия съд то трябва да се разглежда като несъществуващо, т.е. следва да се смята, Германия не е получила одобрение от Комисията относно предложения интензитет на помощта (5). В съответствие с това Комисията прехвърли делото в регистъра на неправомерно отпуснатите помощи под номер NN 18/05.
(8)
С писмо от 20 юли 2005 г. Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта.
(9)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(10)
Комисията получи едно мнение от заинтересована страна. То беше препратено на Германия, която имаше възможност да отговори; становището на Германия беше получено с писма от 24 октомври 2005 г. и 24 януари 2006 г.
(11)
С писмо от 28 февруари 2006 г. Германия поиска преустановяване на официалната процедура по разследване по смисъла на член 7, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (7) с оглед на подлежащите на разглеждане жалби, подадени от Германия и Glunz AG пред Съда на Европейския съюз (съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P) срещу решението на Общия съд по дело Kronofrance/Комисия.
(12)
С писмо от 9 март 2006 г. Комисията разреши преустановяването на процедурата до произнасянето на решението на Съда по съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P, Федерална република Германия и други/Kronofrance SA.
(13)
В своето решение от 11 септември 2008 г. (8) Съдът потвърди решението на Общия съд. Вследствие официалната процедура по разследване по дело C 28/05 беше възобновена.
(14)
Германия предостави допълнителна информация с писмо от 4 август 2009 г. и, след отправено искане за информация от Комисията, с писмо от 19 юли 2010 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(15)
На 29 февруари 2000 г. Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt реши да отпусне инвестиционна помощ за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Общият размер на помощта възлиза на 69 797 988 EUR.
(16)
Съгласно уведомлението от 4 август 2000 г. помощта се отпуска под формата на субсидия в размер на 46 201 868 EUR съгласно 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9)), одобрена от Комисията. Тази субсидия съответства на 23,17 % от брутния размер на приемливите разходи.
(17)
Освен това въз основа на Закона за инвестиционните премии (Investitionszulagegesetz) от 1999 г. (10) е предоставена одобрена от Комисията инвестиционна премия (Investitionszulage) в размер на 23 596 120 EUR. Тази инвестиционна премия покрива 11,83 % от брутния размер на приемливите инвестиционни разходи.
(18)
Съгласно информацията, предоставена от Германия, вече е била изплатена сума в размер на […] (11) EUR въз основа на 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ и сума в размер на […] EUR под формата на инвестиционна премия (Investitionszulage). Така Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума, възлизаща на 69 797 988 EUR).
2.2. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(19)
Има двама получатели на помощта.
(20)
Единият от получателите на помощта е Glunz AG (по-нататък наричано „Glunz“) със седалище в град Хам (Северен Рейн-Вестфалия), основано през 1932 г. и по това време имащо за свой предмет на дейност търговия с дървесина. От шестдесетте години насам дружеството произвежда и предлага на пазара изключително плочи от пресовани дървени частици (ПДЧ), дървесновлакнести плочи със средна плътност (MDF - Mittel-dichte Faserplatte), плочи от ориентирани частици (OSB - Oriented Strand Board) и шперплат. Към момента на подаване на уведомлението Tableros De Fibras S.A. (по-нататък наричано „TAFISA“), което принадлежи на португалската група SONAE, притежава 96,03 % от акциите на Glunz AG.
(21)
Другият получател на помощта е OSB Deutschland GmbH (наричано по-долу „OSBD“), което е 100 % собственост на TAFISA и следователно е свързано дружество сестра на Glunz AG, тъй като и двете са дъщерни дружества на TAFISA. OSBD е създадено на 16 юли 1999 г. и след пълното осъществяване на инвестицията в Нетгау започва да произвежда и предлага на пазара продукти от OSB.
2.3. ИНВЕСТИЦИОННИЯТ ПРОЕКТ
(22)
Инвестиционният проект се осъществява в Нетгау (Саксония-Анхалт), подпомаган регион по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. В този регион максималният разрешен интензитет на помощта за подпомагането на нови инвестиции от големи предприятия към момента на подаване на уведомлението възлиза бруто на 35 %.
(23)
Glunz и OSBD са построили върху терен, който до момента не е използван за промишлени цели, интегриран център за дървообработване, който се състои от два завода, които са свързани един с друг. Първият завод, собственост на OSBD, произвежда продукти от OSB. Вторият завод, собственост на Glunz, произвежда плочи от дървесни частици. Германия посочва, че производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както плочите от OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за ламиниране и за нутоване. Освен това според нея частици, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. И двата завода, включително дейностите в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите, ще се управляват от една и съща централна администрация.
(24)
Според Германия интегрираният център за дървообработване на Glunz и OSBD предлага няколко преимущества благодарение на оптимизираната концепция на завода и единната техническа инфраструктура, особено що се отнася до обработката на произведените дървени плочи. Тя изтъква, че това позволява оптимално използване на асортимента на дървен материал, включително по-добро усвояване на суровините и вътрешно рециклиране.
(25)
В уведомлението от 7 август 2000 г. се посочва, че част от помощта ще бъде отпусната в полза на завода за OSB, а друга част - в полза на завода за плочи от дървесни частици. Помощта, предвидена в полза на завода за OSB, възлиза на 28,61 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 81,8 млн. евро, което съответства на брутен интензитет от 35 %. Помощта, отпусната в полза на завода за плочи от дървесни частици, възлиза на 41,18 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 117,6 млн. евро, което също съответства на брутен интензитет от 35 %.
(26)
Към момента на подаване на уведомлението Германия е изчислила, че в интегрирания център за дървообработване в Нетгау ще бъдат разкрити 355 постоянни работни места: 234 работни места в завода за плочи от дървесни частици и 121 - в завода за OSB. Германия е посочила, че във въпросните подпомагани региони ще бъдат създадени 520 непреки работни места, като 33 от тях ще осигурят запазването на съществуващи работни места. Новата инвестиция в Нетгау е трябвало да бъде реализирана между януари 2000 г. и края на 2002 г. Предвиждало се е производството да започне през 2001 г., а пълният производствен капацитет да бъде достигнат след две години.
(27)
Било е изчислено, че през 2002 г. производственият капацитет на новия завод за OSB ще достигне […] м3. През 1999 г. капацитетът за производство на продукти от вида OSB на групата TAFISA е […] м3.
(28)
През 1999 г. капацитетът за производство на плочи от дървесни частици в групата Glunz възлиза на […] м3. Според Германия вследствие на капацитета от […] м3 на новия завод в Нетгау общият производствен капацитет ще достигне […] м3.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(29)
Максималният допустим интензитет на помощта съгласно МСР от 1998 г. се определя на базата на изчисление, което включва прилагането на редица фактори за оценка, и по-специално на фактора, показващ състоянието на конкуренцията в разглеждания стопански сектор („фактор Т“). Този фактор може да приема 4 стойности: 0,25, 0,5, 0,75 или 1. Той може да бъде определен като 1, единствено ако в сектора (определен като най-ниското ниво по NACE) не е налице свръхкапацитет (тест за свръхкапацитет) и/или ако съответният пазар (определен чрез разглеждания продукт и неговите заместители) не бележи относителен спад (тест за спадащ пазар).
(30)
В своето решение за откриване на процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията изрази съмнения относно определението на съответния пазар, към който принадлежат OSB, вследствие на което за целите на определянето на фактор за състоянието на конкуренцията „T“ не можа да установи дали пазарът бележи спад.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(31)
На 22 ноември 2005 г. Комисията получи съвместно становище (12) от конкуренти, принадлежащи към KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG и Kronofrance S.A.).
(32)
В своето становище дружествата от KronoGroup се изказват в подкрепа на определението на пазара, включващо OSB и шперплат от мека дървесина. Според тях шперплатът от твърда дървесина е значително по-скъп и намира приложение предимно в области (производството на мебели и вътрешно обзавеждане), в които OSB и шперплатът от мека дървесина се използват рядко или изобщо не се използват. В подкрепа на това твърдение те се позовават на проучване, осъществено от Jaakko Pöyry (13), и на публикация на Финландския институт за изследване на горите.
(33)
KronoGroup изрази мнение и по други въпроси, които могат да бъдат обобщени, както следва:
(34)
KronoGroup поддържа мнението, че когато изчислява дали пазарът бележи спад, Комисията следва да използва данни за периода до 1999 г., тъй като към момента на първоначалното решение за разрешение (юли 2001 г.), което по-късно е отменено от Общия съд, е била налице само тази информация. Предприятието твърди също, че в периода 1995-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден спад от - 4,626 %. При все това KronoGroup признава, че в периода 1994-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден годишен растеж от 0,456 % (независимо че той е по-малък от растежа на производствената промишленост в ЕИП като цяло).
(35)
KronoGroup твърди също, че вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции, двете производствени линии и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени. Това би означавало отделно изчисляване на всички фактори за оценка за двата завода.
(36)
Освен това KronoGroup твърди, че успоредно със своята инвестиция в Нетгау Glunz е закрило своя завод за плочи от дървесни частици в Засенбург (разположен на 30 км разстояние, въпреки че се намира в друга провинция, а именно в Долна Саксония (14)). Предприятието цитира статии от вестници, според които цялата работна сила на завода в Засенбург е поета от новия завод в Нетгау. Според KronoGroup това е в противоречие с целта на МСР от 1998 г. за създаване на работни места в подпомагания регион в полза на живеещите в региона и тези работни места не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“, определени в МСР от 1998 г. (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията).
(37)
Накрая KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (разпореждане за възстановяване на неправомерна помощ), тъй като Glunz и OSBD са получили значителни конкурентни предимства чрез частично изплатената помощ.
V. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(38)
Съображенията на Германия могат да бъдат обобщени, както следва.
5.1. МНЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЕНИЕТО НА СЪОТВЕТНИЯ ПАЗАР ЗА OSB
(39)
Германия счита, че съответният пазар по отношение на OSB се състои от OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. При този пазар не се наблюдава спад.
(40)
Крайните приложения, при които OSB заместват шперплата, като цяло съответстват на основните сфери на приложение на шперплата от мека дървесина. Поради своите технически характеристики обаче OSB не могат да се използват в ключови области на приложение на шперплата от твърда дървесина (мебелната промишленост, строителството и оборудването на транспортни превозни средства). Включването на OSB в общия пазар на шперплат от твърда и мека дървесина следователно не би отговаряло на реалните условия на съответните пазари. Това е потвърдено в експертното становище от 21 октомври 2005 г., изготвено от Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry изчислява следните проценти по отношение на потенциала на заместване на OSB в горепосочените области на приложение: амбалаж: 40-60 %; оградни платна: 70-80 %; покривни покрития: 70-90 %; подови покрития: 50-80 %; вътрешни/стенни облицовки 70-90 %.
(42)
В мебелната промишленост OSB не са подходящи за приложение във видимите елементи поради повърхностните им характеристики. Повърхността на OSB не е привлекателна на външен вид, тъй като те се произвеждат от ориентирани дървесни ивици (oriented strands), което ги прави груби и неравни. Поради това на OSB не може да бъде поставено декоративно покритие. Те са подходящи само за скрити мебелни елементи (например носещи конструкции за тапицирани мебели). В сферата на скритите мебелни елементи обаче OSB не могат да се конкурират по отношение на цената с далеч по-евтините видове плочи от дървесни частици, които обикновено се използват в този сегмент.
(43)
В строителството (кофражните работи) е от решаващо значение материалите за облицовка, използвани при изливането на бетон на място, да имат гладка повърхност. Поради неравностите в резултат на производствения процес при OSB за бетон с гладка повърхност специално трябва да бъде нанесено покритие, за да се осигури равномерната повърхност на този вид бетон. Тази допълнителна обработка е скъпа и повишава цената на крайния продукт. За разлика от шперплата OSB са конкурентни само когато могат да се използват многократно като кофраж. Поради практически причини обаче случаят невинаги е такъв. Тъй като плочите се използват интензивно на строителните обекти, тяхната повърхност може да се наруши. Ако се появят пукнатини, съществува опасност OSB да се изкривят от вода или влага или да се деформират по друг начин. По тази причина многократната употреба на скъпи обработени OSB невинаги е възможна. Освен това ръбовете на OSB може да са неустойчиви и податливи на влага. В допълнение материалите, използвани като кофраж за бетон, трябва да са много устойчиви на сцепване и огъване. В това отношение OSB не удовлетворяват изискванията, които строителната промишленост поставя за кофражните материали. От друга страна, с оглед на неговата сравнително ниска цена и равномерна повърхност, шперплатът от мека дървесина е много подходящ за тази употреба, както е видно от реално използваните обеми при кофражни работи.
(44)
В сферата на транспортните средства също е важно повърхността да бъде равномерна, тъй като плочите, използвани в тях, често трябва да бъдат с покритие. По различни причини облицоването на OSB невинаги е лесно изпълнимо. Дори ако OSB са с покритие, например от меламинова хартия, съществува риск покритието да се напука поради неравната структура на повърхността на OSB. При товарене с мотокар върху някои места от повърхността се оказва натиск. В такива случаи при наличие на влага или вода съществува опасност в плочата да се просмуче вода, която да доведе до нейното деформиране или изкривяване. Устойчиво повърхностно покритие може да се гарантира само чрез скъпа допълнителна обработка. Повърхността на OSB, за разлика от шперплата от твърда дървесина, който е сравнително устойчив спрямо надраскване, точки на напрежение и др. предвид особената твърдост на неговата повърхност, и без друго не е достатъчно устойчива, за да понесе натиска при транспорт.
(45)
Оценката на възможността за заменяне на OSB с шперплат от мека дървесина, от една страна, и такъв от твърда дървесина, от друга, се основава главно на техническите свойства и възможните приложения на OSB, както и на ценовата разлика в сравнение с шперплата от твърда дървесина. Шперплатът от твърда дървесина превъзхожда този от мека дървесина и OSB във всички технически аспекти, същевременно ценовата разлика между шперплата от твърда дървесина, от една страна, и този от мека дървесина и OSB, от друга, означава, че шперплатът от твърда дървесина не е конкурентоспособен в сферите на приложение, в които преобладават OSB и шперплатът от мека дървесина. Следователно е неправилно да се приеме, че OSB могат да се заменят с всички видове шперплат, включително с шперплат от твърда дървесина.
(46)
Налице е значително припокриване между пазара на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, от една страна, и пазара на OSB и шперплат от мека дървесина, от друга. Разлика в двете определения на пазара съществува единствено в строителството (кофражните работи). OSB са неподходящи за тази сфера, докато шперплатът от мека дървесина е изключително приложим и действително се използва. Основният общ извод е, че шперплатът от твърда дървесина не трябва да се включва в пазара на OSB.
5.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО РАЗВИТИЕТО НА ПАЗАРА НА ПЛОЧИ ОТ ДЪРВЕСНИ ЧАСТИЦИ
(47)
Германия счита, че на фактора за състоянието на конкуренцията на пазара на плочи от дървесни частици също следва да бъде зададена стойност 1. Той не трябва да бъде разглеждан като пазар, бележещ спад, тъй като е налице ясно изразена възходяща тенденция по смисъла на параграф 7.8 от МСР от 1998 г.
(48)
За да подкрепи с доказателства това твърдение, Германия представи експертното мнение на професор Stefan Collignon (Харвардски университет, Център за европейски изследвания Minda de Gunzburg (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies)) (15), според което дългосрочният темп на растеж на пазара на плочи от дървесни частици между 1972 и 2003 г. е бил с 36 % по-бърз в сравнение с този на производствената промишленост като цяло. Германия е на мнение, че съгласно параграф 7.8 от МСР от 1998 г. тази ясно изразена дългосрочна възходяща тенденция означава, че пазарът на плочи от дървесни частици не може да се разглежда като бележещ спад.
5.3. МНЕНИЯ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ОТДЕЛНИТЕ ЧАСТИ НА ПРОЕКТА
(49)
Германия е на мнение, че ако Комисията въпреки това счита, че факторът за състоянието на конкуренцията T е 0,75 за пазара на плочи от дървесни частици, докато за OSB е 1, общият интензитет на помощта за целия проект в Нетгау трябва да се определи въз основа на маржовете на приноса на двете производствени съоръжения, т.e. за производството на OSB и за производството на плочи от дървесни частици.
(50)
Маржът на приноса е сумата, с която даден продукт участва в покриването на фиксираните разходи и във формирането на нетната печалба на дружеството. Той се изчислява като разликата между приходите и променливите разходи, понесени пряко за този продукт.
(51)
Чрез използване на маржовете на приноса като отправна точка интензитетът на помощта ще бъде определен за отделните части на инвестиционния проект в Нетгау в съответствие с действителния принос на OSB и на плочите от дървесни частици към резултатите от дейността.
5.4. МНЕНИЯ ОТНОСНО ДРУГИ ВЪПРОСИ, ПОВДИГНАТИ ОТ KRONOGROUP
(52)
Германия счита, че оценката на помощта следва да се основава на фактите, известни към 7 август 2000 г., т.е. към момента на уведомяване.
(53)
Според Германия това произтича от тълкуването на МСР от 1998 г. В това отношение Германия се позовава на точка 3.1 от МСР от 1998 г., която предвижда, че максималният допустим интензитет на помощта се определя въз основа на тавана за регионалните помощи, приложим към момента на подаване на уведомлението. Освен това точка 3.6 от МСР от 1998 г. предвижда изчисляване на пазарния дял преди кандидатстването за помощта. Също така в приложението към МСР от 1998 г. в раздела „Последващ контрол“ се предвижда възможността Комисията да провери точността на информацията, предоставена в рамките на уведомлението.
(54)
Освен това Германия твърди, че към момента на подаване на уведомлението не са били известни данни относно видимото потребление за 1999 г. При всички случаи, за да бъде получен средният годишен прираст на видимото потребление за последните пет години, както се изисква в точка 7.8 от МСР от 1998 т., са необходими данни за видимото потребление, обхващащи шестгодишен, а не петгодишен период, както твърди KronoGroup. Това се дължи на факта, че темпът на растеж за определена година се изчислява чрез сравняване на потреблението през две последователни години.
(55)
Що се отнася до твърденията за преместване на работни места, Германия потвърждава закриването на завода в Засенбург. По този въпрос Германия разяснява, че заводът в Засенбург е най-старото съоръжение за производство на плочи от дървесни частици на Glunz и че то е реализирало значителни загуби. Поради това заводът не е имал шансове за оцеляване и се е налагало да бъде закрит независимо от новата инвестиция в Нетгау. […] работници, които преди са работили в Засенбург, са прехвърлени в Нетгау (което се равнява на […] % от работната сила там).
(56)
В своите коментари по съображенията на KronoGroup Германия допълва, че във всеки случай в МСР от 1998 г. се изисква единствено новите работни места да са създадени в съответния подпомаган регион, без да е необходимо те да са заети от работници от този регион. Основната цел е да се насърчи развитието на въпросния подпомаган регион.
(57)
Германия посочва, че някои от машините също са прехвърлени от Засенбург в Нетгау; те обаче са изключени от приемливите разходи по проекта и следователно за тяхното прехвърляне не е получена помощ. Във всички случаи със своята счетоводна стойност от около […] EUR тези машини представляват много малка част от целия инвестиционен проект.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(58)
Настоящата оценка се основава на фактите, цифрите и обстоятелствата, известни към момента на уведомяване на 7 август 2000 г. Тъй като между първоначалното уведомление и настоящото решение е изтекъл известен период от време, обстоятелствата може да са се променили, пазарите може да са се развили и фактите, свързани с проекта, може да са се изменили по различен от първоначално запланувания начин. Това обаче не може да бъде взето предвид от Комисията в настоящата оценка. По принцип Комисията трябва да приеме решение преди фактическото осъществяване на инвестицията въз основа на прогнозни оценки на бъдещите перспективи и на пазарните данни. Въпреки това, ако след няколко години се окаже, че например пазарите са се развили по различен начин, интензитетите на помощта няма да бъдат адаптирани. Макар че в настоящия случай Комисията трябва да вземе решение повече от 10 години след като е подадено първоначалното уведомление, тя трябва да обоснове своята оценка с фактите и обстоятелствата, които са били известни в момента на уведомяване, а не на появила се по-късно информация.
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(59)
Настоящата мярка за помощ се предоставя от държава-членка и чрез държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. точка 2.1 от настоящото решение). Помощта дава предимство на Glunz и OSBD, тъй като в противен случай те биха поели сами целите разходи за инвестицията. Тъй като значително количество от разглежданите дървени плочи се транспортира през международни граници, в рамките на въпросната дърводобивна и дървообработваща промишленост съществува международна търговия. Следователно финансовите предимства, облагодетелстващи двете разглеждани дружества, могат да нарушат конкуренцията по начин, който може да се отрази на търговията между държавите-членки. Поради това Комисията счита, че мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ в полза на Glunz AG и OSBD по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. ИЗИСКВАНЕ ЗА УВЕДОМЯВАНЕ
(60)
Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС държавите-членки трябва да подадат уведомление за всички мерки за помощ, преди да започне прилагането им. Предложената помощ се предоставя в рамките на две схеми за регионална помощ, които вече са одобрени от Комисията.
(61)
Съгласно правилата, постановени в МСР от 1998 г., интензитетът на помощта за големи инвестиционни проекти се изключва от обхвата на приложение на одобрени схеми, ако съответната помощ надвишава определени прагове.
(62)
Размерът на планираната помощ възлиза на 69 797 988 EUR. Ако помощта се разглежда като отнасяща се до един инвестиционен проект, задължението за уведомяване, определено в точка 2.1.ii) от МСР от 1998 г., е изпълнено, тъй като общият размер на помощта е над 50 000 000 EUR.
(63)
Както е посочено в параграф 2.3 от настоящото решение, в своето уведомление Германия привежда доводи, че настоящата мярка за помощ се отнася до един инвестиционен проект.
(64)
В точка 7.2, втора алинея от МСР от 1998 г. е постановено, че инвестиционният проект не трябва изкуствено да се разделя на подпроекти с цел избягване на задължението за уведомление. В настоящия случай обаче такава ситуация не е налице. Дори ако се счете, че инвестицията се отнася до два отделни инвестиционни проекта, е налице задължение за уведомяване по отношение на помощите за инвестиции в завода на Glunz и на OSBD.
(65)
Следователно Комисията заключава, че помощта е предмет на уведомяване и оценка съгласно МСР от 1998 г.
6.3. ТРИТЕ КРИТЕРИЯ ЗА ОЦЕНКА ОТ МСР ОТ 1998 г.
(66)
За да определи максималния допустим интензитет на помощта за дадено предложение за предоставяне на помощ, съгласно МСР от 1998 г. Комисията следва да установи максималния интензитет на помощта (таван на регионалната помощ), който дадено предприятие може да получи в съответния подпомаган регион съгласно разрешената схема за регионална помощ, която е в сила към датата на уведомлението.
(67)
Тъй като уведомлението е подадено на 7 август 2000 г., е приложима картата за регионална помощ за периода 2000-2006 година (16). Нетгау (Саксония-Анхалт) е регион за подпомагане, попадащ в обхвата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, с таван на регионалната помощ в размер на 35 % брутен еквивалент на помощта към момента на уведомяване. Комисията отбелязва, че предложеният брутен интензитет на помощта от 35 % не надвишава приложимия таван на регионалната помощ.
(68)
Съгласно правилата, определени в МСР от 1998 т., Комисията трябва да предложи три корекционни коефициента към процентната величина 35 %, за да изчисли максималния допустим интензитет на помощта за въпросния проект, а именно фактора за състоянието на конкуренцията (T), фактора „вложен капитал/работни места“ (I) и фактора „регионално въздействие“ (M).
(69)
Следва да се припомни, че според KronoGroup вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и помощта за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени.
(70)
В този контекст Комисията отбелязва, че точка 7.2 от МСР от 1998 г. определя понятието „инвестиционен проект“ като първоначална инвестиция в дълготрайни активи на едно предприятие, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до напълно нов продукт или до съществена промяна в производствения процес на съществуващо предприятие.
(71)
Германия привежда подробни аргументи относно връзките, съществуващи между двата завода, построени в един и същ район от две дъщерни дружества на една и съща група. Производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за нутиране. В допълнение частиците, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. Също така една централна администрация управлява и двата завода, включително дейностите им в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите.
(72)
С оглед на тесните технически, функционални и административни връзки, които съществуват между двата завода, построени в един и същ район, инвестициите в завода за OSB и в завода за плочи от дървесни частици съставляват един инвестиционен проект, а именно за създаването на ново предприятие. Следователно максималният допустим интензитет на помощта ще се изчислява за този инвестиционен проект като цяло.
6.3.1. ФАКТОР ЗА СЪСТОЯНИЕТО НА КОНКУРЕНЦИЯТА (T)
6.3.1.1. Приложими правила
(73)
Съгласно точка 3.2 от МСР от 1998 г. разрешаването на помощ за предприятия, работещи в сектори, в които е налице структурен свръхкапацитет, е свързано с особено голям риск от нарушаване на конкуренцията. Всяко увеличаване на капацитета, което не се компенсира с намаляване на капацитета другаде, ще изостри проблема със структурния свръхкапацитет. Комисията отбелязва, че проектът, за който е подадено уведомление, ще създаде нов капацитет на европейския пазар. Следователно за да бъде установен факторът за състоянието на конкуренцията, трябва да се анализира дали предложеният проект ще се изпълнява в сектор или в подсектор, засегнат от структурен свръхкапацитет.
(74)
Съгласно точка 3.3 от МСР от 1998 г., когато са налични достатъчни данни относно използването на капацитета, Комисията трябва да ограничи определянето на фактора за състоянието на конкуренцията до наличието или липсата на структурен/значителен свръхкапацитет в съответния сектор или подсектор.
(75)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г. Комисията разглежда дали инвестицията се извършва на пазар, бележещ спад, единствено при липса на достатъчно данни относно използването на капацитета. Въпреки това след Решение T-27/02, Kronofrance SA/Комисия Общият съд постанови, че точки 3.4 и 3.10 от МСР от 1998 г. трябва да се тълкуват в смисъл, че когато данните за използването на капацитета в съответния сектор не ѝ позволяват да заключи с положителност относно съществуването на структурен свръхкапацитет, Комисията трябва да провери дали разглежданият пазар бележи спад. С решение по дело Германия и други/Kronofrance SA Съдът потвърди решението на Общия съд.
(76)
Ето защо Комисията ще анализира първо дали са налични достатъчно данни относно използването на капацитета, а след това, ако данните относно използването на капацитета са недостатъчни или ако показват, че няма структурен свръхкапацитет, ще анализира дали пазарът бележи спад въз основа на данните относно видимото потребление. Допълнително, в изпълнение на точка 3.6 от МСР от 1998 г., след това Комисията трябва да анализира дали получателите на помощта са имали пазарен дял в размер на 40 %, преди да кандидатстват за помощта.
(77)
Пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското налично ниво на класификацията NACE. Освен това, за да се установи дали пазарът бележи спад и дали горната граница за пазарен дял е превишена, Комисията трябва също да определи съответния пазар на засегнатия/засегнатите от инвестиционния проект продукт/продукти.
6.3.1.2. Засегнати продукти
(78)
Инвестиционният проект се отнася до производството на OSB (Oriented Strand Board и плочи от дървесни частици.
(79)
Плочите от дървесни частици се произвеждат от нарязани на дребно дървени стърготини от кръгли трупи и/или рециклирани дървени стърготини, които са агломерирани с органично свързващо вещество. Те се използват предимно в мебелната промишленост и за вътрешна облицовка на жилищни сгради.
(80)
Плоскостите от OSB се произвеждат, като борови дървесни частици се пресоват на три слоя. OSB се използват предимно в областта на сглобяемите строителни елементи, амбалажната промишленост и за реставрацията на стари сгради. OSB са създадени през петдесетте години в Северна Америка. През осемдесетте и деветдесетте години те се наложиха на пазара на дървени плоскости и оттогава се използват като заместител на по-скъпия шперплат (от мека дървесина).
6.3.1.3. Съответен пазар
(81)
Съгласно точка 7.6 от МСР от 1998 г. съответният продуктов пазар обхваща продуктите, предвидени в инвестиционния проект, и продуктите, считани за техни заместители от потребителя (поради особените им характеристики, цени и предназначение) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации). Съответният географски пазар обхваща по принцип ЕИП или съществена част от пазара в ЕИП, ако условията на конкуренция в нея се различават съществено от тези, които преобладават в останалата част на ЕИП.
(82)
Проектът се отнася до производството на плочи от OSB и дървесни частици. Според Германия производствените съоръжения не позволяват производството на няколко различни продукта, а само на варианти на един и същ продукт с различно качество на повърхностното покритие. Следователно според Германия по отношение на производството заместването въз основа на гъвкавостта на производствените инсталации следва да се изключи.
(83)
По отношение на потреблението плочите от дървесни частици и OSB до известна степен са взаимозаместими, а именно в сферата на производството на сглобяеми строителни елементи. Тази взаимозаместимост обаче може да се определи като ограничена, тъй като засяга по-малко от 10 % от размера на пазара (17), което изглежда се дължи на разликата в крайните приложения и на значителната разлика в цените (285 EUR/м3 за OSB спрямо 117 EUR/м3 за плочи от дървесни частици). Комисията счита, че взаимозаместимостта е твърде незначителна, за да даде основания за отнасяне на OSB и плочите от дървесни частици към един и същ продуктов пазар.
(84)
В своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията счете, че плочите от дървесни частици представляват отделен продуктов пазар. Тъй като тази констатация не е оспорена, Комисията заключава, че за целите на настоящата оценка плочите от дървесни частици формират самостоятелен съответен продуктов пазар.
(85)
Що се отнася до OSB, в решението за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, се посочва, че в ЕИП е налице известна заместимост между OSB и (някои видове/категории) шперплат.
(86)
Шперплатът представлява продукт от слепени с полимер листове дървесина, който има многобройни приложения. По принцип той се състои от нечетен брой тънки пластове дървесина, слепени във фурнир със синтетично или естествено слепващо вещество. Съществува шперплат от мека дървесина и шперплат от твърда дървесина. Дърветата с мека дървесина, като например ела, бор, смърч са (в голямата си част) вечнозелени иглолистни (понятието не се отнася до твърдостта на дървесината), докато дърветата с твърда дървесина са широколистни, т.е. раждат плодове или ядки и обикновено през зимата са в покой).
(87)
За да има яснота относно степента на заместимост на OSB и различните видове/категории шперплат, Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответния пазар, към който принадлежат OSB.
(88)
Мненията, получени от Германия и от един от основните конкуренти на получателя на помощта, а именно KronoGroup, насочват към един и същ съответен пазар, който включва OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. Само при тези крайни приложения е налице потенциал на заместване между OSB и шперплата, превишаващ 50 %. В същото време поради различните характеристики на материалите потенциалът на заместване при транспортните средства (съотношението якост/тегло) и в мебелната промишленост (оптични качества) е твърде ограничен (под 20 %). Тези доводи и степента на заместимост при различните крайни приложения са подкрепени с няколко проучвания, изготвени от Jaakko Pöyry (18).
(89)
Посочените в съображение 88 крайни приложения са почти еднакви с тези на шперплата от мека дървесина (единствената разлика е тази, че шперплатът от мека дървесина се използва широко също и в строителството, където OSB не са подходящи. От друга страна заместимостта между OSB и шперплата от твърда дървесина не е достатъчно голяма, че да позволява разглеждането им като принадлежащи към един и същ съответен пазар.
(90)
По тази причина Комисията определя съответния пазар, към който принадлежат OSB, като OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, което до голяма степен съответства на пазара на OSB и шперплат от мека дървесина.
(91)
Въпреки че значително количество дървени плочи се транспортира през международните граници, става въпрос за обемист, тежък продукт. Поради това че като цяло транспортът на големи разстояния е скъп, териториалният обхват на транспортиране е ограничен до около 800 км. Отделните райони на доставка могат да се разглеждат като серия припокриващи се окръжности с център съответното производствено съоръжение. С оглед на разпръснатостта на отделните производствени съоръжения и на различните степени на припокриване на естествените райони на доставка ефектите отчасти се предават от една окръжност към друга и следователно може да се предположи, че Европейското икономическо пространство е съответният географски пазар и за двата разглеждани продукта (19).
6.3.1.4. Данни относно използването на капацитета
(92)
В съответствие с точка 7.7 от МСР от 1998 г. се счита, че е налице структурен свръхкапацитет, когато средно през последните пет години процентът на използване на капацитета в разглеждания сектор или подсектор е с повече от два процентни пункта по-нисък от този в целия производствен сектор. Счита се, че е налице значителен структурен свръхкапацитет, когато разликата спрямо средната стойност за производствения сектор надвишава пет процентни пункта.
(93)
Съгласно бележка под линия 13 от МСР от 1998 г. пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското ниво от класификацията NACE. Комисията счита, че производството на OSB и на плочи от дървесни частици от Glunz и OSBD отговаря на клас по NACE 20.20 (Производство на плочи от фурнир, шперплат, дървесина и дървесни частици), тъй като производството на плочи от дървесни частици, шперплат и OSB формира 81 % от цялото производство на дървени плоскости в Европа (20). Поради това Комисията смята за уместно да основе своята оценка на използването на капацитета на класа по NACE 20.20.
(94)
Германия предостави данни за средния годишен процент на натоварване за периода 1994-1998 г. (това са петте години, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП за клас по NACE 20.20 по отношение на производството на дървени плочи. Тези данни, получени от проучването на независим експерт (21), отговарят на изискванията на точка 7.7 от Многосекторната рамка, тъй като съответстват на отрасъла в най-ниското ниво по NACE.
(95)
Експертът е определил базата за изчисляване на годишния капацитет като дневния (23-часов) капацитет на една производствена мощност за 300 дни годишно. Тази база за изчисляване на годишния капацитет е пресметната въз основа на информацията, получена от индустрията, и собствената база данни на експерта (Wood-Based Panel Mill Databank), в които се включва информация относно капацитета на отделни заводи и пресовъчни съоръжения. Получената формула (23 часа/300 дни) отчита разликите във вида/възрастта на машините и конфигурациите на заводите.
(96)
В проучването се заключава, че средният годишен процент на използване на капацитета за периода 1994-1998 г. (това са годините, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП достига 88,8 % за плочи от дървесни частици, 80,4 % за OSB, 88,8 % комбинирано за плочи от дървесни частици и OSB и 85 % за дървени плоскости като цяло (NACE 20.20).
(97)
Съвкупното използване на капацитета в производството на дървесни плоскости (NACE 20.20) в ЕИП е описано подробно в следващата таблица:
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Общо производство (в 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Общ капацитет (в 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Процент на използване
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Комисията е взела предвид и второ проучване (22), осъществено по нейно искане. В това проучване при заложен дневен капацитет от 22 часа на ден и 345 дни годишно за периода 1995-1997 г. се изчислява средна стойност на използване на капацитета от 81,8 %. Това проучване обаче изглежда се основава на средния годишен капацитет само на модерни заводи; освен това в него не се предоставят никакви данни за оставащите години от периода 1994-1998 г.
(99)
В съответствие с точка 3.1 от МСР от 1998 г. Комисията ще използва по целесъобразност външни независими данни за оценката на вероятното въздействие върху конкуренцията на съответния пазар. Когато обаче набавянето на такива данни е трудно, Комисията се позовава изцяло на данните, представени от държавите-членки. В настоящия случай Комисията счита проучването, предоставено от Германия, за достатъчно надеждно. Освен това второто проучване, макар и да не предоставя пълна информация, води до същите заключения.
(100)
През периода 1994-1998 г. средният годишен процент на използване на капацитета за цялата производствена промишленост в ЕС възлиза на 81,72 %.
(101)
Предвид гореизложеното Комисията заключава, че инвестиционният проект ще доведе до увеличаване на капацитета в сектор, в който не е налице свръхкапацитет. Съгласно решението на Съда по Делото Kronofrance/Комисия обаче, когато заключи, че не е налице структурен свръхкапацитет, какъвто е настоящият случай, Комисията трябва да анализира дали пазарът бележи спад.
6.3.1.5. Данни относно видимото потребление
(102)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г., за да установи дали пазарът бележи спад, Комисията сравнява развитието на видимото потребление на разглежданите продукти (с други думи продукцията плюс прибавения внос минус износя) с процента на растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло.
(103)
В съответствие с точка 7.8 от МСР от 1998 г. се смята, че пазарът на въпросния продукт или продукти бележи спад, ако през последните пет години средният годишен растеж на видимото потребление на въпросния продукт е значително (с поне 10 %) под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на потреблението. Пазар с абсолютен спад е пазарът, на който средният годишен растеж на видимото потребление е бил отрицателен през последните пет години.
(104)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. (23) е 5,78 %.
(105)
Проучването от независим консултант (24), което предоставя данни относно стойността на видимото потребление на плочи от дървесни частици (в милиарди евро), показва следните резултати за годините 1993-1998 г. (това са шестте години, за които съществуват данни към момента на подаване на уведомлението):
Млрд. евро
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
Плочи от дървесни частици
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Комисията отбелязва, че разликата в растежа (между 5,78 и 4,15 %) е над 10 %. Резултатът би бил същият, ако се вземат предвид данни до 1999 г. (т.e. за периода 1994-1999 г.), за което излага доводи KronoGroup.
(107)
В своите съображения Германия се позовава на точка 7.8 от МСР от 1998 г., в съответствие с която пазарът (дори когато средният годишен растеж е под този на производствената промишленост в ЕИП като цяло) не се разглежда като пазар с относителен спад, ако е налице ясно изразена възходяща тенденция по отношение на относителния растеж на търсенето на този продукт. Германия обосновава това твърдение с проучване, което показва, че през периода 1973-2003 г. видимото потребление на плочи от дървесни частици нараства с 36 % по-бързо от добавената стойност в производствената промишленост.
(108)
Комисията счита, че този довод не е достатъчен за доказване на наличието на ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на търсенето на плочи от дървесни частици. Това условие в МСР от 1998 г. е насочено към ситуация, при която въпреки факта, че през последните пет години средният годишен растеж на съответния пазар е бил нисък, в последните няколко години обаче се наблюдава ясно изразена тенденция на растеж, която може да бъде преустановена през следващите години, т.e. в краткосрочен план, когато подпомогнатата инвестиция стане ефективна. Това би гарантирало, че отрицателното въздействие на помощта ще остане ограничено.
(109)
Проучването обаче се основава на данни за твърде дълъг период и не позволява правенето на прогнози за непосредственото бъдеще, което има по-голямо отношение към оценката на въздействието на инвестицията. Освен това то съдържа данни до 2003 г., които не са били достъпни към момента на подаване на първоначалното уведомление през 2000 г.
(110)
Ето защо Комисията счита, че пазарът на плочи от дървесни частици бележи относителен спад по смисъла на точка 7.8 от МСР от 1998 г. и на фактора за състоянието на конкуренцията T за този продукт трябва да бъде дадена стойност 0,75.
(111)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. възлиза на 5,78 %.
(112)
В уведомлението си Германия се позовава на проучване от независим консултант (25), което представя следните данни относно стойността на видимото потребление в ЕИП за периода 1993-1998 г. на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки (в милиарди евро):
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Категории шперплат
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB и категории шперплат (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Следователно за съответния пазар, състоящ се от OSB и категориите шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки, разликата в растежа (5,78 % спрямо 5,765 %) не превишава 10 %. Оттук съгласно точка 7.8 от МСР от 1998 г. следва, че този съответен пазар не бележи спад и за пазара, към който принадлежат OSB, е приложим фактор за състоянието на конкуренцията T със стойност 1.
6.3.1.6. Пазарни дялове на съответния пазар
(114)
Съгласно точка 3.6 от МСР от 1998 г., когато оценява фактора за състоянието на конкуренцията, Комисията трябва да провери също дали пазарният дял на съответния пазар на групата, към която принадлежат Glunz и OSBD, възлиза на поне 40 %, което би означавало, че съществува риск предоставянето на помощ в максималните нива, които обикновено са разрешени в съответния регион, да предизвика неоправдано нарушаване на конкуренцията.
(115)
Германия представи следните данни за пазарните дялове на равнище ЕИП (27) за групата SONAE, което е дружеството майка на TAFISA, към което принадлежат Glunz и OSBD, за 1999 г. (преди инвестицията) и 2002 г. (след инвестицията):
Продуктови пазари
1999 г. (преди инвестицията)
2002 г. (след инвестицията)
Плочи от дървесни частици
[…] %
[…] %
OSB и категории шперплат (28)
[…] %
[…] %
(116)
Предоставените данни показват, че пазарният дял на групата SONAE към момента на подаване на уведомлението не е превишавал 40 % на съответните пазари. Следователно не е необходимо определените фактори за състоянието на конкуренцията да бъдат намалявани.
6.3.2. ФАКТОР „ВЛОЖЕН КАПИТАЛ/РАБОТНИ МЕСТА“
(117)
В предоставеното от нея мнение KronoGroup изразява становище, че преместените работни места след закриването на завода за производство на плочи от дървесни частици на Glunz в Засенбург не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“ (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията). Според KronoGroup отчитането на тези работни места би било в противоречие със заявената цел в МСР от 1998 г. за създаване на работни места в съответния регион в полза на живеещите в региона.
(118)
Комисията счита, че понятието „създаване на работни места“ по смисъла на МСР от 1998 г. трябва да се тълкува в контекста на подпомагания регион, тъй като именно чрез създаването на работни места в този регион проектът допринася за регионалното развитие. По тази причина изглежда обосновано работните места, които са нови за съответния регион, да се считат за „създадени работни места“. Освен това създаването на работни места в подпомагания регион поради т.нар. ефект на разпространението е от полза на този регион дори когато работите места се попълват с работници, които пътуват от съседен район (който в настоящия случай не е подпомаган регион в същата държава-членка), и по този начин изпълнява основната цел на регионалната помощ.
(119)
Ето защо при определянето на факторите „вложен капитал/работни места“ и „регионално въздействие“, приложими за инвестиционния проект, Комисията ще вземе предвид тези работни места.
(120)
МСР от 1998 г. съдържа фактор „вложен капитал/работни места“, с който се коригира максималният допустим интензитет на помощта с цел да бъдат подкрепени тези проекти, които допринасят по-ефективно и в по-голяма степен за намаляване на безработицата чрез създаването на сравнително по-голям брой нови преки работни места.
(121)
Различните фактори за съотношението „вложен капитал/работни места“ са описани в точка 3.10.2 от МСР от 1998 г. В настоящия случай с общ размер на инвестицията от 199 400 000 EUR се създават 355 работни места. Това отговаря на съотношение 561 700 EUR/работно място, т.е. с цел коригиране на максималния допустим интензитет на помощта на фактора I трябва да бъде зададена стойност 0,8.
6.3.3. ФАКТОР „РЕГИОНАЛНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ“ (M)
(122)
При фактора „регионално въздействие“ се взема предвид полезният ефект от нова подпомагана инвестиция върху икономиката на подпомагания регион. Създаването на работни места може да се използва като показател за приноса на един проект за развитието на съответния регион. Дадена капиталоемка инвестиция може да създаде значителен брой непреки работни места в разглеждания подпомаган регион, както и в съседни подпомагани региони. Под „създаване на работни места“ в този контекст се разбират работните места, създадени пряко от проекта, както и работните места, създадени от преките доставчици и клиенти в отговор на подпомаганата инвестиция.
(123)
Към момента на подаване на уведомлението от 7 август 2000 г. Германия е посочила, че непреките работни места, които ще бъдат създадени в резултат на инвестицията след цялостното завършване на центъра за дървообработване, ще достигнат общо 520, като те се подразделят според нуждите на всяко производство, както следва:
Производство на OSB
Непреки работни места
Производство на OSB
Допълнителни работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Непреки работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Допълнителни работни места
Общо
Обработка на дървесина
61
11
70
12
154
Транспорт на дървен материал до заводите
42
8
77
14
141
Транспорт на свързващ компонент до заводите
5
8
13
Транспорт на гориво до заводите
2
3
5
Транспорт на меламинова хартия
1
1
Транспорт от завода до клиентите
50
9
76
14
149
Доставка на услуги (поддръжка, ремонт на съоръжения)
17
3
17
3
40
Услуги по почистване
5
5
10
Жилищно настаняване, потребителски стоки за персонала
2
5
7
Общо
184
31
262
43
520
(124)
Прогнозният брой създадени нови работни места се основава на следното изчисление:
(125)
Според Германия най-важният източник на създаване на непреки работни места - 309, създадени от двете производствени области, е снабдяването на заводите с материали и доставката на готова продукция до клиентите.
(126)
Предвижданото производство на приблизително […] м3 продукт от вида OSB ще доведе до оборот от около […] м3. За производството на 1 m3 готова продукция са необходими около […] м3 дървесина, което прави приблизително […] м3 дървесина годишно. Нуждата от свързващ компонент и химикали се оценява на […] тона годишно, а от гориво - на […] тона годишно.
(127)
Суровината за продуктите от OSB е 100 % дървесина, която се добива в радиус от около 100 км около завода. Необходимият дневен обем на заводите се изчислява на […] м3, транспортирани в камиони с вместимост […] м3. При два курса на ден и вместимост от […] м3, работата на 39 камиона и 39 водачи, 8 допълнителни работници и 3 механици води до създаването на общо 50 непреки работни места. Комисията все пак счита, че работните места на допълнителните работници не отговарят на определението за работни места, заложено в точки 3.7 и 7.5 от МСР от 1998 г. (29) Следователно тя приема, че непреките нови работни места за транспортирането на материали към заводите са 42.
(128)
Предвижданите продажби в размер на […] м3 за период от 251 работни дни биха довели до продукция от OSB от […] м3 на ден, транспортирана в камиони с вместимост […] м3. За 46 курса на ден ще са необходими 46 водачи, 9 допълнителни работници и 4 механици, което се равнява на общо 59 нови непреки работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на готова продукция до клиентите възлизат на 50.
(129)
Производственият капацитет в завода за плочи от дървесни частици се изчислява на около […] м3 сурови плочи от дървесни частици и […] м3 плочи с покритие. Предвижданите продажби достигат […] м3 за първия и […] м3 за втория продукт. Разликата между така предвиждания капацитет и прогнозните продажби се дължи на факта, че на значителна част от плочите от дървесни частици ще бъде направено покритие. Съвкупното търсене на дървесина се изчислява общо на […] м3 годишно. Нуждите от свързващ компонент и химикали възлизат на […] тона годишно, а за гориво - на […] тона годишно.
(130)
Дървесината за плочите от дървесни частици се добива също в обсег от около 100 км около завода. Необходимите количества на ден се изчисляват на […] м3 стволова дървесина, допълнителни […] м3 дървесина за амбалаж и […] м3 дървени стърготини. Транспортният капацитет се определя на […] м3 за стволова дървесина и […] м3 за амбалажна дървесина и дървени стърготини. Това прави 72 курса на ден, извършвани от 72 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици, което прави 91 непреки нови работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на материали до завода за плочи от дървесни частици възлизат на 77.
(131)
Предвижданият оборот в размер на […] м3 годишно при 251 работни дни би означавал обем на плочите от дървесни частици от […] м3 на ден, които се транспортират в камиони с вместимост […] м3. Когато от прогнозната бройка от 71 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици се извадят 14-те допълнителни работници, Комисията може да приеме, че за превоза на готова продукция до клиентите ще бъдат създадени 76 непреки работни места.
(132)
Германия не представя пояснения относно създаването на 19 непреки работни места за превоз на свързващ компонент, гориво и меламинова хартия за двата завода. Комисията обаче намира тази цифра за реалистична.
(133)
В заключение Комисията счита, че общият брой на новосъздадените непреки работни места в транспортния сектор може да се установи на 264.
(134)
Обработката на дървесина е втората по значимост област по отношение на създаването на непреки работни места, като за нея се приема, че се извършва 251 дни годишно.
(135)
За производството на OSB е необходима дървесина в обем от […] м3 на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. За механичната преработка на […] м3 са необходими 25 екипа от по 2 машинисти и 2 горски работници, плюс един допълнителен работник на всеки 6 екипа; всеки екип произвежда по […] м3 на ден. Оттук се формират 54 работни места. За ръчната преработка от […] м3 са необходими 13 горски работници, всеки от които произвежда по […] м3 на ден. Според изчисленията на Германия в допълнение към създадените по косвен път 67 работни места ще бъдат създадени 13 допълнителни работни места, с което броят на непреките работни места става 80. От 67 създадени непреки работни места обаче само 61 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(136)
За производството на плочи от дървесни частици са необходими […] м3 дървесина на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. Въз основа на същите изчисления като направените в случая на подготвителните дейности в горското стопанство за производството на OSB Германия пресмята, че създадените непреки работни места са 41, включително 5 работни места за допълнителни работници. От 41-те създадени непреки работни места обаче само 32 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(137)
По отношение на количеството дървесина за амбалаж в размер на […] м3 дневно Германия изчислява, че 36 непреки работни места ще бъдат създадени в областта на получаването, превоза и оразмеряването, други 7 за допълнителни работници и 7 работни места в областта на закупуването на материали, логистиката и т.н. От тези 43 непреки работни места само 38 ще бъдат създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони.
(138)
Комисията счита, че в свързаните с горското стопанство дейности може да бъде определена бройка от общо 131 създадени непреки работни места.
(139)
Германия не представи данни относно създадените 51 непреки работни места и шестте допълнителни работни места в сектора на услугите, както и за жилищното настаняване и потребителските стоки. Като има предвид, че някои от тези работни места следва да са общи за двата завода, Комисията счита, че реалистичният брой за създадените непреки работни места е само 45.
(140)
С оглед на гореизложеното общият брой на непреките работни места, създадени в подпомагания регион и съседните подпомагани региони, възлиза на 440. Ако не се включват защитените непреки работни места, общият брой непреки работни места би бил 407. При съпоставяне с общия брой от 355 разкрити преки работни места, при всички случаи се стига до съотношение, което и в двата случая (440 или 407) превишава 100 %, което води до стойност на фактора „регионално въздействие“ (M) от 1,5.
6.3.4. МАКСИМАЛЕН ДОПУСТИМ ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ИНВЕСТИЦИОННИЯ ПРОЕКТ
(141)
Максималният допустим интензитет на помощта се изчислява по формулата R × T × I × M (30) съгласно точка 3.10 от МСР от 1998 г.
(142)
Тъй като факторът за състоянието на конкуренцията T е различен за двата разглеждани продукта (1 за OSB и 0,75 за плочите от дървесни частици), трябва да се определи как да бъде изчислен комбиниран фактор за състоянието на конкуренцията за целия проект. МСР от 1998 г. не предоставя насоки в този контекст.
(143)
При подобен случай в обхвата на МСР от 1998 г., който се отнася до два отделни продукта с различни фактори за състоянието на конкуренцията (дело C 15/2006 Pilkington (31)), Комисията отбелязва, че тъй като въпросният проект засяга напълно интегриран производствен обект, би било изкуствено двата фактора за състоянието на конкуренцията да се претеглят с относителния дял на инвестициите за всеки от двата продукта. Ето защо в този случай Комисията използва за претеглянето съотношението между капацитетите, създадени за двата продукта.
(144)
Както е пояснено в точка 2.3 от настоящото решение, в настоящия случай се разглеждат два завода (един за OSB и един за плочи от дървесни частици), свързани помежду си от обща техническа инфраструктура и обща администрация. Приемливите за финансиране разходи за всеки един от тези заводи могат да бъдат установени. Поради това, за разлика от решението Pilkington, е възможно да бъде изчислен общ фактор за състоянието на конкуренцията, като се използва съотношението на приемливите за финансиране разходи за двата продукта.
(145)
В своето становище относно решението за откриване на процедурата Германия предложи трети метод за претегляне на различните фактори за състоянието на конкуренцията за двата продукта, а именно въз основа на маржа на приноса (32) (Deckungsbeitrag) на двете производствени съоръжения. Според Германия това би гарантирало отчитането на приноса на всеки от разглежданите продукти към приходите от дейността.
(146)
В зависимост от използвания метод обединеният фактор за състоянието на конкуренцията за инвестиционния проект като цяло би бил 0,86 (когато изчислението се основава на относителните капацитети (33)), 0,85 (когато изчислението се основава на относителните инвестиционни разходи (34)) или 0,92 (когато изчислението се основава на относителните маржове на приноса (35)).
(147)
Тъй като другите два фактора за оценка, необходими за изчисляването на максималния допустим интензитет на помощта, са 0,8 (факторът вложен капитал/работни места, „I“) и 1,5 (факторът „регионално въздействие“, „M“), то окончателният максимален интензитет на помощта според формулата R × T × I × M, посочена в точка 3.10 от МСР от 1998 г., възлиза съответно на 36,12 %, 35,70 % и 38,64 %. Следователно при всички случаи интензитетът на помощта от 35 %, за който Германия е подала уведомление, е в съответствие с МСР от 1998 г.
(148)
Следователно не е необходимо да се взема решение кой от методите за изчисляване на комбинирания фактор за състоянието на конкуренцията трябва да се използва. При всички случаи обаче методът, предложен от Германия (който дава най-благоприятен резултат), следва да бъде отхвърлен, тъй като при него се използват данни от 2004 г., които не са били налични към момента на подаване на уведомлението.
6.3.5. ЛИПСА НА РАЗПОРЕЖДАНЕ ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(149)
Следва да се припомни, че Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума от 69 797 988 EUR).
(150)
В своето становище KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта по реда на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(151)
Издаването на разпореждане за възстановяване е мярка, която се взема в извънредни случаи и която Комисията може да предприеме, когато са изпълнени специалните условия, определени в член 11 от Регламент (ЕО) № 659/1999. KronoGroup не е представила убедителни доводи, показващи изпълнението на тези условия; във всеки случай Комисията е на мнение, че в настоящия случай разпореждането за възстановяване не би било уместно.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
Комисията установява, че Германия е привела в действие неправомерно въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. При все това интензитетът на помощта от 35 %, приложен от Германия, е в съответствие с разпоредбите на МСР от 1998 г. Следователно въпросната помощ може да се разглежда като съответстваща на вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH, в размер на 69 797 988 EUR, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 23 март 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
23. märts 2011,
riigiabi C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1764 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2011/524/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
4. augusti 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. augustil 2000, teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH 35 % suuruse osatähtsusega investeerimisabi integreeritud puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Kavandatud abi registreeriti numbri N 517/2000 all.
(2)
Pärast lisateabe saamist võttis komisjon 25. juulil 2001 ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondlikku abi andmist käsitleva mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (3) (edaspidi „1998. aasta raamprogramm”) alusel vastu otsuse mitte esitada vastuväiteid 35 % suuruse abi osatähtsuse kohta.
(3)
Üldkohus tühistas kõnealuse komisjoni otsuse 1. detsembri 2004. aasta otsusega kohtuasjas T-27/02: Kronofrance vs. komisjon (4).
(4)
Seepärast peab komisjon tegema Saksamaa 7. augusti 2000. aasta teate alusel uue otsuse.
(5)
Komisjon küsis 17. detsembri 2004. aasta kirjaga Saksamaalt, kas ta soovib kõnealuse komisjoni otsuse tühistamise tõttu oma 7. augusti 2000 teadet täiendada. Komisjon saatis selle kohta 3. märtsil 2005 meeldetuletuskirja. Saksamaa vastas 23. märtsi 2005. aasta kirjaga, kuid ei esitanud lisateavet.
(6)
Saksamaa andis kõnealuse abi 2000. aasta veebruaris eeldusel, et komisjon selle heaks kiidab. Pärast komisjoni 25. juuli 2001. aasta otsust mitte esitada vastuväiteid alustas Saksamaa abi väljamaksmist.
(7)
25. juuli 2001. aasta otsuse tühistamisega Üldkohtu poolt taastati otsuse-eelne õiguslik olukord ning järelikult puudus Saksamaal ka komisjoni heakskiit kavandatud abi osatähtsusele (5). Seetõttu kandis komisjon kõnealuse juhtumi ebaseaduslikult antud riigiabi registrisse numbri NN 18/05 all.
(8)
Komisjon teavitas 20. juuli 2005. aasta kirjaga Saksamaad oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus.
(9)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi.
(10)
Komisjon sai märkusi ühelt huvitatud isikult. Ta edastas need Saksamaale ja andis talle ka võimaluse neile vastata; Saksamaa esitas oma märkused 24. oktoobri 2005. aasta ja 24. jaanuari 2006. aasta kirjaga.
(11)
Saksamaa taotles 28. veebruari 2006. aasta kirjaga ametliku uurimismenetluse peatamist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (7) artikli 7 lõike 6 kolmanda lause alusel, kuna Saksamaa ja Glunz AG olid esitanud Euroopa Liidu Kohtule apellatsioonkaebuse Üldkohtu otsuse peale kohtuasjas Kronofrance v. komisjon (liidetud kohtuasjad C-75/05 P ja C-80/05 P).
(12)
Komisjon nõustus 9. märtsi 2006. aasta kirjas ametliku uurimismenetluse peatamisega kuni Euroopa Kohtu otsuse tegemiseni liidetud kohtuasjades C-75/05 P ja C-80/05 P: Saksamaa jt vs. Kronofrance.
(13)
Euroopa Kohus jättis 11. septembri 2008. aasta otsusega (8) Üldkohtu otsuse jõusse. Seejärel jätkus juhtumi C 28/05 ametlik uurimismenetlus.
(14)
Saksamaa esitas lisateabe 4. augusti 2009. aasta kirjaga ja vastusena komisjoni teabenõudele ka 19. juuli 2010. aasta kirjaga.
II. ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
2.1. ABIMEEDE
(15)
29. veebruaril 2000 otsustas Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH investeerimisabi puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Abi kogusumma oli 69 797 988 eurot.
(16)
Vastavalt 4. augusti 2000. aasta teatele anti kõnealune abi toetuse kujul 46 201 868 euro ulatuses vastavalt komisjoni heakskiidetud Saksamaa „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava 28. raamprogrammile (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) (9). See toetus moodustab 23,17 % abikõlblike kulude kogusummast.
(17)
Lisaks anti 1999. aasta investeerimistoetuste seaduse (Investitionszulagengesetz) (10) alusel investeerimistoetust, mille komisjon kiitis heaks 23 596 120 euro ulatuses. See investeerimistoetus moodustab 11,83 % abikõlblike investeerimiskulude kogusummast.
(18)
Saksamaa esitatud teabe kohaselt on ta juba välja maksnud […] (11) eurot abi vastavalt „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” 28. raamprogrammile ning […] eurot investeerimisabi. Seega on Saksamaa jõudnud abisaajatele juba välja maksta […] eurot abi (heakskiidetud 69 797 988 euro suurusest kogusummast).
2.2. ABISAAJAD
(19)
Abisaajaid on kaks.
(20)
Üks abisaaja on Hammis (Nordrhein-Westfalen) asuv ettevõte Glunz AG (edaspidi „Glunz”), mis asutati 1932. aastal ja mis kauples tollal puiduga. Alates 1960. aastatest valmistab ja müüb kõnealune ettevõtja vaid puitlaastplaate, keskmise tihedusega puitkiudplaate - MDF-plaate (medium density fibre board), orienteeritud kihtidega plaate - OSB-plaate (oriented strand board) ja vineeri. Abimeetmest teatamise ajal kuulus 96,03 % Glunzi aktsiatest ettevõtjale Tableros De Fibras S.A. (edaspidi „TAFISA”), mis kuulub Portugali kontserni SONAE.
(21)
Teine abisaaja on täielikult TAFISA omandis olev ettevõtja OSB Deutschland GmbH (edaspidi „OSBD”), mis kuulub Glunziga samasse kontserni, kuna mõlemad äriühingud on TAFISA tütarettevõtjad. OSBD asutati 16. juulil 1999 ning pärast Nettgau investeerimisprojekti lõpetamist hakkas ta valmistama ja müüma OSB-tooteid.
2.3. INVESTEERIMISPROJEKT
(22)
Investeeringute tegemise koht asub Nettgaus (Saksi-Anhalt), mis on abikõlblik piirkond ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses ning kus abimeetmest teatamise ajal kehtis suurettevõtjatele uute investeeringute toetuseks antava abi 35 % suurune suurim lubatud brutoosatähtsus.
(23)
Glunz ja OSBD rajasid kahest omavahel seotud tehasest koosneva integreeritud puidutöötlemiskeskuse maa-alale, mida seni ei oldud tööstuslikul eesmärgil kasutatud. Esimeses tehases, mis kuulub OSBD-le, toodetakse OSB-plaate ja teises, Glunzile kuuluvas tehases puitlaastplaate. Saksamaa sõnul seob mõlema tehase tootmisüksusi omavahel ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Keskjuhatus juhib mõlemat tehast muu hulgas ka turunduse, hangete ja müügi valdkonnas.
(24)
Saksamaa esitatud teabe kohaselt annab optimaalse ülesehitusega tehas ja ühine tehniline infrastruktuur Glunzi ja OSBD integreeritud puidutöötlemiskeskusele mitu eelist, millest olulisim on seotud valmistatud puitplaatide töötlemisega. See võimaldab puidusortimendi optimaalset kasutust, tooraine paremat ärakasutamist ja materjali ettevõttesisest taaskasutust.
(25)
Vastavalt 7. augusti 2000. aasta teatele anti abi nii OSB-tehasele kui ka puitlaastplaaditehasele. OSB-tehasele ette nähtud abi oli 28,61 miljonit eurot 81,8 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist ja see vastab 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele. Puitlaastplaaditehasele anti 117,6 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist 41,18 miljonit eurot, mis vastab samuti 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele.
(26)
Abimeetmest teatamise ajal eeldas Saksamaa, et Nettgau integreeritud puidutöötlemiskeskuses luuakse 355 alalist töökohta, neist 234 puitlaastplaaditehases ja 121 OSB-tehases. Asjaomases abikõlblikus piirkonnas pidi veel loodama 520 kaudset töökohta, millest 33 olid mõeldud olemasolevate töökohtade tagamiseks. Nettgau uus investeerimisprojekt pidi ellu viidama ajavahemikus 2000. aasta jaanuarist kuni 2002. aasta lõpuni ning tootmine pidi algama 2001. aastal. Kahe aastaga pidi tehas täielikult tööle hakkama.
(27)
Uue OSB-tehase 2002. aasta tootmisvõimsuseks prognoositi […] m3. TAFISA kontserni OSB-toodete toodangu maht oli 1999. aastal […] m3.
(28)
Glunzi puitlaastplaatide toodang oli 1999. aastal […] m3. Saksamaa esitatud teabe kohaselt pidi kogutootmisvõimsus suurenema kuni […] m3-ni ja seda tänu Nettgau tehase […] m3 suurusele tootmisvõimsusele.
III. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(29)
1998. aasta raamprogrammi kohaselt määratakse abi suurim lubatud osatähtsus kindlaks sellise arvutuse teel, mis hõlmab mitme hindamisteguri kohaldamist, sh sellise teguri kasutamist, mis iseloomustab konkurentsiolukorda asjaomases majandussektoris (tegur T) ja millel on neli väärtust: 0,25, 0,5, 0,75 või 1. Väärtusega 1 saab hinnata ainult sellist olukorda, kus asjaomases majandussektoris (NACE klassifikaatori madalaimal tasemel) ei ole tootmisvõimsuse ülejääki (ülevõimsuse kriteerium) ja/või kus asjaomane turg (asjaomase toote või selle asendustoote tähenduses) ei ole suhtelises languses (langeva turu kriteerium).
(30)
Komisjon avaldas oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta kahtlust sellise turu määratluse suhtes, kuhu kuulub OSB-plaat, mistõttu ta ei suutnud konkurentsiteguri T kindlaksmääramisega seoses tuvastada, kas turg on languses või mitte.
IV. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
(31)
Komisjon sai 22. novembril 2005 ühised märkused (12) abisaajate konkurentidelt, kes kuuluvad kontserni KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronofrance S.A.).
(32)
Oma märkustes väidavad kontserni KronoGroup liikmed, et asjaomast turgu tuleks piirata OSB-plaadi ja okaspuuvineeriga. Lehtpuuvineer on palju kallim ja seda kasutatakse ennekõike sellistes valdkondades (mööblitööstus ja siseviimistlus), kus OSB-plaati ja okaspuuvineeri üldse või peaaegu üldse ei kasutata. Selle väite toetuseks osutavad nad Jaakko Pöyry uuringule (13) ja Finnish Forest Research Institute’i avaldatud artiklile.
(33)
KronoGroup esitas veel teisigi väiteid, mida võib kokku võtta järgmiselt.
(34)
KronoGroup väidab, et languses oleva turu kindlakstegemiseks oleks komisjon pidanud lähtuma 1999. aastale eelnenud perioodi andmetest, kuna need andmed olid juba olemas ajal, mil tehti esialgne heakskiitev otsus (juuli 2001), mille Üldkohus hiljem tühistas. KronoGroup väidab ka, et ajavahemikus 1995-1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine negatiivne kasvumäär -4,626 %. Ta märgib siiski, et ajavahemikus 1994-1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine positiivne kasvumäär 0,456 % (mis oli igal juhul madalam kogu EMP töötleva tööstuse kasvumäärast).
(35)
KronoGroup väidab, et kogu projekti suhtes ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel oleks komisjon pidanud eraldi hindama OSB-tehasele ja puilaastplaaditehasele antud abi, kuna mõlemad investeeringud, tootmisüksused ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad. See oleks tähendanud ka mõlema tehase kõikide hindamistegurite eraldi arvutamist.
(36)
KronoGroup lisab, et Nettgau investeerimisprojekti elluviimise ajal sulges Glunz oma puitlaastplaaditehase Sassenburgis (mis asub kõigest 30 km kaugusel, ent teisel liidumaal - Alam-Saksis) (14). Ta tsiteerib ajaleheartiklit, mille kohaselt viidi kogu Sassenburgi tehase personal üle uude Nettgau tehasesse. See on aga vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua uusi töökohti asjaomase piirkonna kohalikele elanikele, mistõttu neid töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel vastavalt 1998. aasta raamprogrammile (mõlemad sõltuvad investeeringu tulemusena loodud töökohtade arvust).
(37)
Lõpuks märgib KronoGroup, et vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2 oleks komisjon pidanud abi ajutiselt tagasi nõudma (ebaseadusliku abi tagastamise korraldus), kuna Glunz ja OSBD said tänu osaliselt väljamakstud abile olulise konkurentsieelise.
V. SAKSAMAA MÄRKUSED
(38)
Saksamaa märkused võib kokku võtta järgmiselt.
5.1. MÄRKUSED ASJAOMASE OSB-PLAADI TURU MÄÄRATLUSE KOHTA
(39)
Saksamaa arvates koosneb asjaomane OSB-plaadi turg OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodetest, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Tegemist ei ole langeva turuga.
(40)
OSB-plaadi kasutusvaldkonnad vineeri asendustootena langevad suures osas kokku okaspuuvineeri peamiste kasutusvaldkondadega. OSB-plaati ei saa siiski selle tehniliste omaduste tõttu kasutada lehtpuuvineeri peamistes kasutusvaldkondades (mööblitööstus, ehitus ja transpordivahendite sisustus). Seega ei vasta OSB liigitamine lehtpuu- ja okaspuuvineeri koguturu alla asjaomaste turgude tegelikele tingimustele. Seda kinnitab ka Jaakko Pöyry koostatud 21. oktoobri 2005. aasta uuring.
(41)
Jaakko Pöyry hindab OSB-plaadi asenduspotentsiaali eelnimetatud kasutusvaldkondades protsentuaalselt järgmiselt: pakendid 40-60 %; piirded 70-80 %; katusesarikad 70-90 %; aluspõrand 50-80 %; sise- ja välisvooder 70-90 %.
(42)
OSB-plaadi pealispinna omaduste tõttu ei kasutata seda mööblitööstuses nähtavate osade valmistamiseks. OSB-plaadi pealispind ei ole visuaalselt atraktiivne, kuna seda valmistatakse orienteeritud puidukihtidest (oriented strands), mistõttu jääb see kare ja ebaühtlane. Seepärast ei saa OSB-plaati dekoratiivsetel eesmärkidel katta. OSB-plaat sobib vaid mööbli nähtamatute osade tootmiseks (nt pehme mööbli karkass). Mööbli nähtamatute osade tootmise valdkonnas ei suuda OSB-plaat siiski hinna poolest konkureerida oluliselt odavama vineeriga, mida selles valdkonnas põhiliselt kasutatakse.
(43)
Ehituses (raketised) on ülioluline, et betooni valamisel kasutatava raketise materjali pealispind oleks sile. Kuna OSB-plaati toodetakse viisil, millest tulenevalt jääb selle pealispind ebatasane, siis tuleb seda nähtavate betoontarindite valamiseks spetsiaalse kihiga katta, et betoontarindi pealispind jääks sile. Selline töötlemine on kulukas ja tõstab lõpptoote hinda. OSB-plaat suudaks vineeriga konkureerida vaid juhul, kui sellest valmistatud raketis oleks korduvalt kasutatav. Praktilistel põhjustel ei ole see siiski võimalik. Kuna ehitusel on neil plaatidel suur koormus, siis võib see pealispinda kahjustada. Pragunemisega kaasneb oht, et OSB-plaat kõverdub vee ja niiskuse toimel või deformeerub mõnel muul viisil. Seetõttu ei ole kvaliteetselt viimistletud OSB-plaadi korduskasutus võimalik. Lisaks on OSB-plaadi servad ebatasased ja niiskust imavad. Betoontarindi raketise materjal peab aga olema pragunemis- ja paindumiskindel. Sellest tulenevalt ei vasta OSB-plaat ehitustööstuses raketise materjalidele kehtestatud nõuetele. Seevastu sobib okaspuuvineer oma madala hinna ja sileda pealispinna poolest hästi kõnealuseks otstarbeks, mida tõendavad ka selle tegelikud tarbimismahud raketiste tegemisel.
(44)
Sile pealispind on oluline ka transpordivahendite tootmises ning seetõttu tuleb seal kasutatavaid plaate sageli spetsiaalse kihiga katta. OSB-plaadi katmine ei pruugi ilmtingimata olla praktiline mitmel põhjusel. Isegi kui OSB-plaati katta näiteks melamiinpaberiga, tuleneb selle ebatasasest pealispinnast kattekihi pragunemise oht. Tõstukiga laadimisel avaldatakse plaatide pealispinna teatavatele kohtadele survet. Sellisel juhul on oht, et niisketes või märgades oludes imbub vesi plaati, mille tulemusena võib plaat deformeeruda või kõverduda. Vastupidavat kattekihti saab tagada vaid kuluka viimistlemise tulemusena. OSB-plaadi pealispind ei ole piisavalt koormus- ja survekindel, et seda saaks kasutada transpordivaldkonnas, erinevalt lehtpuuvineerist, mis on tänu oma eriti tugevale pealispinnale suhteliselt kriimustus- ja koormuskindel.
(45)
OSB-plaadi asendatavus ühelt poolt okaspuuvineeri ja teiselt poolt lehtpuuvineeriga taandub peaasjalikult selle tehnilistele omadustele, kasutusvõimalustele ja hinna erinevusele lehtpuuvineeri hinnast. Kuigi lehtpuuvineer on kõikide tehniliste omaduste poolest parem nii okaspuuvineerist kui ka OSB-plaadist, ei ole see siiski konkurentsivõimeline neis kasutusvaldkondades, kus domineerivad OSB-plaat ja okaspuuvineer, ja seda hinnaerinevuse tõttu ühest küljest lehtpuuvineeri ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri vahel. Järelikult on ekslik arvata, et OSB-plaati saab asendada igat sorti vineeriga, sh lehtpuuvineeriga.
(46)
Omavahel kattuvad suures osas ühest küljest OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendite, piirete, katusesarikate, aluspõranda ning sise- ja välisvoodri turg ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turg. Mõlema turu määratlused ei kattu vaid ehituse (raketised) puhul. Selle jaoks on OSB-plaat sobimatu, samal ajal kui okaspuuvineer sobib selleks väga hästi ja seda tegelikult selles valdkonnas ka kasutatakse. Sisuliselt järeldub eeltoodust, et lehtpuuvineeri ei saa mingil juhul pidada OSB-plaadi turule kuuluvaks tooteks.
5.2. MÄRKUSED PUITLAASTPLAADI TURU ARENGU KOHTA
(47)
Saksamaa leiab, et puitlaastplaadi turu konkurentsitegur peaks olema 1. Seda turgu ei tohiks pidada langevaks, kuna see näitab tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses.
(48)
Saksamaa esitas selle väite toetuseks professor Stefan Collignoni (Harvardi ülikool, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) uuringu, mille kohaselt oli ajavahemikus 1972-2003 puitlaastplaadi turu pikaajaline kasv 36 % kiirem kui töötleva tööstuse kasv tervikuna. Saksamaa arvates ei saa puitlaastplaadi turu pikaajalist tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses arvesse võttes pidada seda langevaks turuks.
5.3. MÄRKUSED ABI OSATÄHTSUSE JAOTAMISE KOHTA ERI PROJEKTIOSADE VAHEL
(49)
Juhul kui komisjon peaks siiski leidma, et konkurentsitegur T on puitlaastplaadi turu puhul 0,75 ja OSB-plaadi turu puhul 1, tuleb Saksamaa arvates kindlaks määrata kogu Nettgau projekti suhtes kohaldatav ühtne abi osatähtsus, lähtudes mõlema tootmisüksuse, st OSB-plaadi ja puitlaastplaadi toodanguga seotud brutokasumist.
(50)
Brutokasum on summa, mille toode annab ettevõtja püsikulude katmiseks ja netokasumi saavutamiseks. Brutokasum on tootega otseselt seotud tulude ja muutuvkulude vahe.
(51)
Kui lähtuda brutokasumist, siis tuleb abi osatähtsus jaotada Nettgau investeerimisprojekti eri osade vahel vastavalt OSB-plaadi ja puitlaastplaadi kui toodete tegelikule panusele põhitegevusest saadavasse kasumisse.
5.4. MÄRKUSED KRONOGROUPI ÜLEJÄÄNUD VÄIDETE KOHTA
(52)
Saksamaa arvates oleks abimeetme hindamisel tulnud lähtuda asjaoludest, mis olid teada 7. augustil 2000, s.o meetmest teatamise ajal.
(53)
Saksamaa väitel tuleneb see nõue 1998. aasta raamprogrammi tõlgendusest. Seoses sellega osutab Saksamaa 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1, kus on sätestatud, et abi suurim lubatud osatähtsus määratakse kindlaks regionaalabi ülemmäära alusel, mis kehtib abimeetmest teatamise ajal. Lisaks tuleb vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 hinnata turuosa enne abitaotluse esitamist. 1998. aasta raamprogrammi lisa jaos „Järelkontroll” on sätestatud komisjoni võimalus kontrollida tagantjärele abimeetmest teatamisel esitatud teabe õigsust.
(54)
Saksamaa lisab, et abimeetmest teatamise ajal puudusid andmed 1999. aasta nähtava tarbimise kohta. 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.8 nõutud nähtava tarbimise viimase viie aasta keskmise kasvumäära kindlakstegemiseks on igal juhul vaja viimase kuue, mitte, nagu märgib KronoGroup, viie aasta nähtava tarbimise andmeid. See tuleneb asjaolust, et asjaomase aasta kasvumäär saadakse kahe järjestikuse aasta nähtava tarbimise võrdluse tulemusena.
(55)
Seoses väidetava töökohtade üleviimisega kinnitas Saksamaa Sassenburgi tehase sulgemist. Saksamaa sõnul oli Sassenburgi tehas Glunzi vanim puitlaastplaaditehas ning töötas märkimisväärse kahjumiga. Seega ei olnud tehasel enam võimalust oma tegevust jätkata ning see tuli sulgeda Nettgau uuest investeerimisprojektist olenemata. […] töölist, kes enne töötasid Sassenburgis, viidi üle Nettgausse (moodustades […] % sealsest tööjõust).
(56)
Oma vastuväidetes KronoGroupi märkustele leiab Saksamaa, et 1998. aasta raamprogramm nõuab üksnes seda, et uued töökohad loodaks asjaomases piirkonnas, ja mitte seda, et need töökohad tuleks täita sellest piirkonnast pärit töötajatega. Põhieesmärk on toetada asjaomase abikõlbliku piirkonna arengut.
(57)
Saksamaa sõnul viidi Sassenburgist Nettgausse üle ka osa masinatest, mida ei ole siiski arvestatud projekti abikõlblike kulude hulka, mistõttu pole ka nende üleviimine abi andmise seisukohast asjakohane. Kuna masinate arvestuslik väärtus on umbes […] eurot, siis moodustavad need igal juhul väga väikese osa kogu investeerimisprojektist.
VI. ABI HINDAMINE
(58)
Abi hindamisel tuleb lähtuda neist asjaoludest, arvandmetest ja olukordadest, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000. Kuna algse teatamise ja käesoleva otsuse tegemise vahepeal on aeg edasi läinud, siis pole välistatud, et olukord on muutunud, turg edasi arenenud ja projektiga seotud asjaolud välja kujunenud teisiti, kui algselt kavandati. Ometi ei saa komisjon seda oma hinnangus arvestada. Komisjon peab tegema otsuse põhimõtteliselt enne investeeringu tegelikku tegemist, tuginedes tulevikuväljavaadetele ja turuandmetele. Kui mõni aasta hiljem selgub, et näiteks turu areng on olnud teistsugune, ei ole abi osatähtsust võimalik siiski tagantjärele muuta. Ehkki komisjon peab tegema otsuse rohkem kui kümme aastat hiljem pärast abimeetmest teatamist, peab ta oma hinnangus igal juhul tuginema asjaoludele ja olukordadele, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal, ja mitte hilisemale teabele.
6.1. ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 KOHASE ABI OLEMASOLU
(59)
Kõnealune abi anti liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt käesoleva otsuse punkt 2.1). Abiga anti Glunzile ja OSBD-le eelis, kuna vastasel juhul oleksid nad pidanud kandma kogu investeeringu kulud ise. Kuna asjaomaseid puitplaate transporditakse märkimisväärses koguses muudesse riikidesse, eksisteerib asjaomases puidutööstussektoris rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võib mõlemale ettevõtjale antud rahaline eelis moonutada konkurentsi viisil, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on Glunz AG-le ja OSBD-le antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.2. TEATAMISKOHUSTUS
(60)
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peavad liikmesriigid teatama kõikidest abimeetmetest enne nende võtmist. Kavandatud abi anti kahe regionaalabi kava alusel, mille komisjon oli juba heaks kiitnud.
(61)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile ei kuulu heakskiidetud abikavade kohaldamisalasse siiski suurtele investeerimisprojektidele ette nähtud abi osatähtsus, kui asjaomane abi ületab teatava künnise.
(62)
Kavandatud abi kogusumma oli 69 797 988 eurot. Kui eeldada, et abi on seotud vaid ühe investeerimisprojektiga, siis on 1998. aasta raamprogrammi punkti 2.1 alapunkti ii kohane teatamiskohustus täidetud, kuna abi kogusumma ületab 50 miljonit eurot.
(63)
Nagu selgub käesoleva otsuse punktist 2.3, kirjeldas Saksamaa oma teates üksikasjalikult, et abi antakse ainult ühele investeerimisprojektile.
(64)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.2 teisele lõigule ei tohi investeerimisprojekti jagada kunstlikult osadeks, et hoiduda kõrvale teatamiskohustusest. Käesoleval juhul ei ole seda tehtud. Isegi kui eeldada, et tegu on kahe eraldi investeerimisprojektiga, tuleks investeerimisabi andmisest Glunzi tehasele ja OSBD tehasele ikkagi teatada.
(65)
Komisjon järeldab seega, et abist tuleb teatada ja seda tuleb hinnata vastavalt 1998. aasta raamprogrammile.
6.3. KOLM 1998. AASTA RAAMPROGRAMMI KOHAST HINDAMISKRITEERIUMI
(66)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomase abiandmisettepanekuga seotud abi suurima lubatud osatähtsuse kindlaksmääramiseks välja selgitama abi suurima osatähtsuse (regionaalabi ülemmäär), mida võib asjaomase abikõlbliku piirkonna ettevõtja saada vastavalt teatamise ajal kehtivatele heakskiidetud regionaalabi kavadele.
(67)
Kuna abist teatati 7. augustil 2000, siis tuleb kohaldada 2000.-2006. aasta regionaalabi kaarti (16). Nettgau (Saksi-Anhalt) on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a piirkond, mille regionaalabi ülemmäär oli teatamise ajal 35 % brutotoetusekvivalendist. Komisjon märgib, et kavandatud abi osatähtsus 35 % brutotoetusekvivalendist ei ületa kohaldatavat regionaalabi ülemmäära.
(68)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomasele projektile antava abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks kohaldama 35 % suuruse protsendimäära suhtes kolme korrigeerimistegurit: konkurentsitegurit (T), kapitali/tööjõu suhtarvu tegurit (I) ja piirkonnale avaldatava mõju tegurit (M).
(69)
Eespool väidab KronoGroup, et komisjon oleks pidanud kogu projekti ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel hindama OSB tehasele ja puitlaastplaaditehasele antud abi eraldi, kuna mõlemad investeeringud ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad.
(70)
Selle kohta väidab komisjon, et 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.2 sätestatud mõiste „investeerimisprojekt” all on mõeldud põhikapitali tehtavat alginvesteeringut seoses uue tootmisüksuse rajamise või olemasoleva laiendamisega või sellise tegevuse alustamisega, mille tulemusel valmib täiesti uus toode või millega muudetakse põhjalikult olemasoleva tootmisüksuse tootmismenetlust.
(71)
Saksamaa esitas põhjalikud väited selle kohta, kuivõrd seotud on omavahel need kaks tehast, mille rajasid samasse kohta kaks ühte kontserni kuuluvat ettevõtjat. Mõlema tehase tootmisüksust seob ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Pealegi juhib mõlemat tehast, sh turundust, hankeid ja müüki, keskjuhatus.
(72)
Kuna kaks ühte ja samasse kohta rajatud tehast on omavahel tihedalt seotud nii tehniliselt, funktsionaalselt kui ka halduslikult, siis moodustavad OSB-tehasesse ja puitlaastplaaditehasesse tehtud investeeringud üheainsa investeerimisprojekti, st investeeringu tootmisüksuse rajamiseks. Seega arvutatakse abi suurim lubatud osatähtsus kogu investeerimisprojekti kohta.
6.3.1. KONKURENTSITEGUR (T)
6.3.1.1. Asjaomased sätted
(73)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.2 kaasneb struktuurilise ülevõimsusega sektorites tegutsevatele ettevõtjatele abi andmisega eriti suur konkurentsi moonutamise oht. Mis tahes tootmisvõimsuse suurendamine, mida ei korvata võimsuse vähendamisega muul alal, üksnes süvendab struktuurilisest ülevõimsusest tingitud probleemi. Komisjoni arvates suurendab teatatud projekt tootmisvõimsust siseturul. Järelikult tuleb konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks uurida, kas projekt viiakse ellu struktuurilise ülevõimsusega sektoris/allsektoris.
(74)
Kui tootmisvõimsuse rakendamise kohta on piisavalt andmeid, peab komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.3 konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks välja selgitama vaid selle, kas asjaomases sektoris/allsektoris eksisteerib struktuuriline/suur ülevõimsus.
(75)
1998. aasta raamprogrammi punkti 3.4 kohaselt peab komisjon üksnes piisavate tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete puudumise korral kindlaks tegema, kas investeering tehakse langeval turul. Vastavalt Üldkohtu otsusele T-27/02 kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleks 1998. aasta raamprogrammi punkte 3.4 ja 3.10 tõlgendada siiski nii, et juhul kui asjaomase sektori tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete põhjal ei saa teha positiivset otsust struktuurilise ülevõimsuse olemasolu kohta, siis peab komisjon kindlaks tegema, kas asjaomane turg on languses või mitte. Euroopa Kohus jättis oma kohtuotsusega kohtuasjas Saksamaa jt vs. Kronofrance Üldkohtu otsuse jõusse.
(76)
Seega tuleb komisjonil ennekõike kindlaks teha, kas tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevad andmed on piisavad. Juhul kui andmed ei ole piisavad või kui nende põhjal selgub, et asjaomane sektor ei kannata struktuurilise ülevõimsuse all, teeb komisjon nähtava tarbimise andmete alusel kindlaks, kas tegu on langeva turuga. Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 peab komisjon ühtlasi ka välja selgitama, kas abisaajate turuosa oli 40 % juba enne abitaotluse esitamist.
(77)
Tootmisvõimsuse rakendamise kindlakstegemisel tuleb kohaldada madalaimat NACE klassifikaatori taset. Selleks et komisjon saaks välja selgitada, kas turg on languses ning kas turuosa ülemmäär on ületatud, tuleb tal määratleda investeerimisprojektiga seotud toote või toodete asjaomane turg.
6.3.1.2. Asjaomased tooted
(78)
Investeerimisprojekt on seotud OSB-plaatide (oriented strand board) ja puitlaastplaatide tootmisega.
(79)
Puitlaastplaat on puitplaat, mida toodetakse ümarpalgi laasimisel saadud palgilaastude ja/või taaskasutusele võetud puitlaastude kokkuliimimisel orgaanilise sideainega. Puitlaastplaati kasutatakse peamiselt mööblitööstuses ja hoonete siseviimistluses.
(80)
OSB-plaat on puitplaat, mida toodetakse kolme männilaastudest valmistatud kihi kokkupressimise teel. Seda kasutatakse põhiliselt tariehitiste sektoris, pakenditööstuses ja vanade hoonete renoveerimiseks. OSB-plaat leiutati 1950. aastatel Põhja-Ameerikas. OSB-plaadi läbimurre puitplaaditurule toimus 1980. ja 1990. aastatel ning sellest ajast peale kasutatakse seda tihti kallihinnalisema (okaspuu)vineeri asendustootena.
6.3.1.3. Asjaomane turg
(81)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.6 hõlmab asjaomane tooteturg investeerimisprojektiga seotud tooteid ning selliseid tooteid, mida tarbija (tulenevalt tooteomadustest, hinnast ja kasutusotstarbest) või tootja (tulenevalt tootmisüksuse sisseseade paindlikkusest) peab nende asendustoodeteks. Asjaomane geograafiline turg hõlmab peamiselt EMPd või teise võimalusena selle olulist osa, kui asjaomase piirkonna konkurentsitingimusi on võimalik piisavalt eristada ülejäänud EMP piirkondade omadest.
(82)
Kõnealune projekt on seotud OSB-plaatide ja puitlaastplaatide tootmisega. Saksamaa sõnul ei võimalda asjaomased tootmisüksused toota teistsuguseid tooteid kui vaid ühe ja sama toote erisuguse pealispinna kvaliteediga variante. Järelikult on asendamine tootmisüksuse sisseseade paindlikkuse tõttu tootmise seisukohast välistatud.
(83)
Tarbija jaoks on puitlaastplaat ja OSB-plaat siiski mingil määral omavahel asendatavad, eeskätt tariehitiste vallas. Ometi moodustab kõnealuste toodete omavaheline asendamine vaid 10 % turumahust, mistõttu näib omavaheline asendamine piiratud, (17) ning ilmselt on see tingitud eri kasutusotstarbest ja olulisest hinnavahest (OSB-plaadi m3 maksab 285 eurot ja puitlaastplaadi m3 117 eurot). Komisjoni arvates on omavaheline asendatavus liiga väike õigustamaks OSB-plaadi ja puitlaastplaadi liigitamist ühele ja samale tooteturule kuuluvaks.
(84)
Oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta leidis komisjon, et puitlaastplaat moodustab eraldi tooteturu. Kuna seda väidet ei vaidlustatud, siis järeldas ta, et puitlaastplaati tuleb hindamise seisukohast käsitada eraldiseisva asjaomase tooteturuna.
(85)
Seoses OSB-plaadiga sedastas komisjon oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta, et EMPs on OSB-plaat ja (teatavat sorti) vineer omavahel siiski mingil määral asendatavad.
(86)
Vineer on mitmeotstarbeline mitmekihiline polümeerpuittoode. See koosneb paaritust arvust õhukestest, vineeriks nimetatavatest puidukihtidest, mis on omavahel ühendatud sünteetilise või loodusliku liimiga. Olemas on nii okaspuu- kui ka lehtpuuvineer. Okaspuuvineeri saadakse nulust, kuusest ja männist, mis on (üldiselt) igihaljad okaspuud, ning lehtpuuvineeri valmistatakse laialehistest puudest, mis kannavad vilja, sh pähklite kujul, ning mis heidavad talvel enamasti lehed maha.
(87)
Selgitamaks küsimust, kuivõrd on OSB-plaat ning eri sorti vineerid omavahel asendatavad, palus komisjon huvitatud isikutel esitada oma märkused sellise asjaomase turu kohta, kuhu kuulub OSB-plaat.
(88)
Saksamaa ja abisaaja peamine konkurent KronoGroup nõustusid oma märkustes sellega, asjaomane turg hõlmab OSB-plaadi ja puitlaastplaadi lõpptooteid, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Ainult nimetatud lõpptoodete puhul on OSB-plaadi ja vineeri omavaheline asendatavus üle 50 %. Materjalide erinevate omaduste tõttu on omavaheline asendatavus transpordivahendite sektoris (tugevuse ja kaalu suhe) ja mööblitööstuses (visuaalne väljanägemine) seevastu palju väiksem (alla 20 %). Neid argumente ja omavahelise asendatavuse määra eri kasutusvaldkondades kinnitas Jaakko Pöyry tehtud mitu uuringut (18).
(89)
Peaaegu kõiki lõpptooteid, millele osutati põhjenduses 88, valmistatakse ka okaspuuvineerist (ainus erinevus on see, et erinevalt OSB-plaadist kasutatakse okaspuuvineeri laialdaselt ka raketiste valamisel ehituse valdkonnas). Seevastu OSB-plaati ja lehtpuuvineeri ei saa omavahel asendada sellisel määral, et neid saaks liigitada ühele ja samale asjaomasele turule kuuluvaks.
(90)
Seepärast määratleb komisjon asjaomast turgu, kuhu kuulub OSB-plaat, turuna, mis hõlmab selliseid OSB-plaadi ja vineeri lõpptooteid nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, ning mis üldjoontes kattub OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turuga.
(91)
Puitplaate transporditakse suurtes kogustes muudesse riikidesse, kuigi need on mahukad ja rasked. Kuna sellest tulenevalt on transport kaugematesse sihtkohtadesse üldjuhul liiga kulukas, piirdutakse keskmiselt 800 kilomeetriga. Eri tarnepiirkonnad moodustavad mitu üksteisega kattuvat piirkonda, mille keskmes asub tootmistehas. Kuna tootmistehased paiknevad üksteisest eemal ja tavalised tarnepiirkonnad mingil määral kattuvad, siis kanduvad mõjud osaliselt üle ühelt piirkonnalt teisele. Seetõttu võib väita, et mõlema asjaomase toote asjaomase geograafilise turu moodustab EMP (19).
6.3.1.4. Andmed tootmisvõimsuse rakendamise kohta
(92)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.7 on struktuurilise ülevõimsusega tegemist siis, kui kõnealuse (all)sektori viimase viie aasta keskmine tootmisvõimsuse rakendamise määr on üle 2 % madalam kui tööstusvaldkonnas tervikuna. Struktuurilist ülevõimsust peetakse tõsiseks, kui erinevus tööstussektori keskmisega on üle 5 %.
(93)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi joonealusele märkusele 13 tuleb tootmisvõimsuse rakendamise andmete kogumisel kohaldada NACE klassifikaatori madalaimat taset. Komisjoni arvates kuuluvad Glunzi ja OSBD valmistatud OSB-tooted ja puitlaastplaadist tooted NACE klassi 20.20 (spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt teiste plaatide ja tahvlite tootmine), kuna puitlaastplaatide, vineeri ja OSB-plaadi toodang moodustab 81 % Euroopa puitplaatide kogutoodangust (20). Komisjon peab seda piisavaks, et võtta tootmisvõimsuse rakendamise hindamisel aluseks NACE klass 20.20.
(94)
Saksamaa esitas andmed NACE klassi 20.20 kuuluva puitlaastplaadiga seotud keskmise aastase tootmisvõimsuse rakendamise määra kohta EMPs aastatel 1994-1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas). Need andmed, mis pärinevad sõltumatu eksperdi uuringust, (21) vastavad 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.7 sätestatud nõuetele, kuna need vastavad NACE klassifikaatori madalaimale tasemele.
(95)
Ekspert lähtus aastase tootmisvõimsuse arvutamisel tootmisüksuse päevasest (23 tundi) tootmisvõimsusest 300 päeva arvestuses ühe aasta kohta. Selline aastase tootmisvõimsuse arvestuslik alus arvutati asjaomast tööstussektorit käsitleva teabe ja eksperdi enda andmebaasi (Wood-Based Panel Mill Databank) põhjal, mis sisaldas andmeid eri tehaste ja pressimisseadmete tootmisvõimsuse kohta. Tootmisvõimsuse (23 tundi / 300 päeva) kindlakstegemisel arvestas ta tootmismasinate tüübist ja vanusest tulenevate erisustega ning tehaste konfiguratsiooniga.
(96)
Uuringust selgub, et EMP keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr ajavahemikus 1994-1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) oli toodete kaupa järgmine: puitlaastplaat 88,8 %, OSB-plaat 80,4 %, puitlaastplaat ja OSB-plaat kokku 88,8 % ning puitplaadid kokku (NACE klass 20.20) 85 %.
(97)
EMP puitlaastplaaditööstuse (NACE klass 20.20) tootmisvõimsuse rakendamise kogumäärad on esitatud järgmises tabelis:
1994
1995
1996
1997
1998
Kogutoodang (1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Koguvõimsus (1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Rakendamismäär
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisjon võttis arvesse ka teist tema poolt tellitud uuringut (22). Vastavalt kõnealusele uuringule oli keskmine rakendamismäär 81,8 %. Selle arvutamisel lähtuti päevasest 22-tunnisest tootmisvõimsusest 345 päeva arvestuses aasta kohta ajavahemikus 1995-1997. Uuring näib tuginevat ainult ajakohaste rajatiste keskmisele aastasele tootmisvõimsusele ega too välja andmeid ajavahemiku 1994-1998 ülejäänud aastate kohta.
(99)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1 kasutab komisjon vajaduse korral sõltumatute välisallikate andmeid, et hinnata võimalikku mõju asjaomase turu konkurentsiolukorrale. Kui sellised andmed ei ole hõlpsalt kättesaadavad, siis tugineb ta täielikult liikmesriikide esitatud andmetele. Komisjon peab Saksamaa esitatud uuringut piisavalt usaldusväärseks. Pealegi viiks teine uuring, mille raames ei tooda välja täielikke andmeid, sama tulemuseni.
(100)
Ajavahemikus 1994-1998 oli kogu ELi töötleva tööstuse keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr 81,72 %.
(101)
Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et tänu investeerimisprojektile suureneb tootmisvõimsus sektoris, kus ei ole ülevõimsust. Vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleb komisjonil juhul, kui ta jõuab järeldusele, et asjaomases sektoris puudub struktuuriline ülevõimsus, nagu käesoleval juhul, siiski kindlaks teha, kas tegu on langeva turuga või mitte.
6.3.1.5. Nähtava tarbimise andmed
(102)
Langeva turu kindlakstegemiseks võrdleb komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.4 asjaomaste toodete nähtava tarbimise arengut (st toodang pluss import miinus eksport) kogu EMP töötleva tööstuse kasvumääraga.
(103)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on asjaomane tooteturg languses, kui asjaomase toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimase viie aasta jooksul on oluliselt madalam (vähemalt 10 %) kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast, välja arvatud siis, kui kõnealuse toote suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi. Turg on täielikult langev, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul olnud negatiivne.
(104)
Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993-1998 (23) oli 5,78 %.
(105)
Vastavalt sõltumatu eksperdi uuringule, (24) mis sisaldab andmeid puitlaastplaadi nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes), iseloomustavad ajavahemikku 1993-1998 (nende kuue aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) järgmised arvnäitajad:
Miljardites eurodes
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Aastane kasvumäär
Puitlaastplaat
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisjon märgib, et kahe kasvumäära vahe (5,78 % ja 4,15 %) on üle 10 %. Tulemus oleks sama, kui arvesse oleks võetud 1999. aastale eelnenud perioodi andmeid (st ajavahemiku 1994-1999 andmeid), nagu soovitab KronoGroup.
(107)
Saksamaa osutab oma märkustes 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8, mille kohaselt ei ole turg suhtelises languses siis, kui asjaomase toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi (kuigi asjaomane aastane kasvumäär on madalam kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast). Seoses sellega osutab Saksamaa uuringule, mis näitab, et ajavahemikus 1973-2003 kasvas puitlaastplaadi nähtav tarbimine 36 % kiiremini kui lisandväärtus töötlevas tööstuses.
(108)
Komisjoni arvates ei ole see asjaolu piisav tõendamaks puitlaastplaadi nõudluse suhtelise kasvumäära tugevat tõusutrendi. See 1998. aasta raamprogrammist tulenev tingimus viitab olukorrale, kus olenemata sellest, et asjaomase turu keskmine aastane kasvumäär on olnud viimase viie aasta jooksul madal, näitavad viimased aastad ilmselget kasvutrendi, mis jätkub lähiaastatel, st lühiajalises perspektiivis, kui investeerimistoetus hakkab mõju avaldama. See peaks tagama, et abist tulenev konkurentsimoonutus on väike.
(109)
Uuringus lähtutakse aga väga pika perioodi andmetest, mis ei võimalda prognoosida lähitulevikku, mis on oluline mõju hindamise seisukohast. Pealegi hõlmab see andmeid kuni 2003. aastani, ja neid andmeid ei olnud olemas esialgse abimeetmest teatamise ajal 2000. aastal.
(110)
Sellest tulenevalt leiab komisjon, et vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on puitlaastplaadi turg suhtelises languses ning selle toote konkurentsitegur T on 0,75.
(111)
Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993-1998 oli 5,78 %.
(112)
Saksamaa osutab oma teates sõltumatu konsultandi uuringule, (25) mis sisaldab järgmisi andmeid OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes) EMP-s ajavahemikul 1993-1998:
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Aastane kasvumäär
OSB-plaat
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Eri sorti vineer
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB-plaat ja eri sorti vineer (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Sellise asjaomase turu, kuhu kuuluvad OSB-plaadi ja eri sorti vineeri lõpptooted, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ja sise- ja välisvooder, kahe kasvumäära vahe (5,765 % ja 5,78 %) ei ületa 10 %. Järelikult pole asjaomane turg languses 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses ja OSB-plaadi turu konkurentsitegur T on 1.
6.3.1.6. Asjaomased turuosad
(114)
Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 tuleb komisjonil konkurentsiteguri kindlaksmääramisel välja selgitada, kas kontsernile, kuhu kuuluvad Glunz ja OSBD, kuulub vähemalt 40 % asjaomasest turust, sest sellisel juhul võib suurima asjaomases piirkonnas lubatud abisumma eraldamine tuua kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.
(115)
Saksamaa esitas alljärgnevad EMP tasandi andmed (27) SONAE kontserni (SONAE on ettevõtja TAFISA emaettevõtja; Glunz ja OSBD on omakorda TAFISA tütarettevõtjad) turuosa kohta 1999. aastal (enne investeeringut) ja 2002. aastal (pärast investeeringut):
Tooteturg
1999. a (enne investeeringut)
2002. a (pärast investeeringut)
Puitlaastplaat
[…] %
[…] %
OSB-plaat ja eri sorti vineer (28)
[…] %
[…] %
(116)
Tabelis esitatud andmetest ilmneb, et SONAE kontserni turuosa asjaomastel turgudel ei ületanud teatamise ajal 40 %. Seega ei tule kindlaksmääratud konkurentsitegurit vähendada.
6.3.2. KAPITALI/TÖÖJÕU SUHTARVU TEGUR
(117)
KronoGroup väitis oma märkustes, et Glunzi Sassenburgi puitlaastplaaditehase sulgemise tulemusel üle viidud töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel (mõlemad tegurid sõltuvad investeeringu tulemusena loodud uute töökohtade arvust). KronoGroupi arvates oli üleviidud töökohtade arvessevõtmine vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua asjaomases piirkonnas töökohti kohalike elanike jaoks.
(118)
Mõistet „töökohtade loomine” 1998. aasta raamprogrammi tähenduses tuleb tõlgendada abikõlbliku piirkonna kontekstis, kuna projekt toetab regionaalarengut töökohtade loomise kaudu asjaomases piirkonnas. Seega on põhjendatud, et töökohti, mis on uued asjaomase piirkonna jaoks, käsitatakse „loodud töökohtadena”. Pealegi on töökohtade loomine abikõlblikus piirkonnas tänu ülekanduvale mõjule kahtlemata kasulik ka siis, kui loodud töökohad täidetakse inimestega, kes käivad tööl naaberpiirkonnast (mis käesoleval juhul on samas liikmesriigis asuv mitteabikõlblik piirkond), ning regionaalabi põhieesmärk on seega täidetud.
(119)
Seepärast võtab komisjon kõnealuseid töökohti arvesse investeerimisprojekti kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkondliku abi mõju teguri kindlaksmääramisel.
(120)
1998. aasta raamprogrammiga on ette nähtud kapitali/tööjõu suhtarvu tegur, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust eesmärgiga toetada projekte, mis vähendavad tõhusalt ja paremini töötust suurema arvu uute otseste töökohtade loomise teel.
(121)
Kapitali/tööjõu suhtarvu eri tegurid on loetletud 1998. aasta raamprogrammi punkti 3.10 alapunktis 2. Käesoleval juhul luuakse 199 400 000 euro suuruse koguinvesteeringuga 355 uut töökohta. See tähendab 561 700 eurot töökoha kohta ning seega on konkurentsitegur I, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust, 0,8.
6.3.3. PIIRKONDLIKU MÕJU TEGUR (M)
(122)
Piirkondliku mõju teguri puhul võetakse arvesse investeerimistoetust saanud uue projekti positiivset mõju abi saava piirkonna majandusele. Töökohtade loomist saab kasutada mõõdupuuna, mille abil määratakse kindlaks projekti panus asjaomase piirkonna arengusse. Kapitalimahuka investeeringu abil saab luua märkimisväärse arvu kaudseid töökohti asjaomases abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes naaberpiirkondades. Siinjuures tuleb loodud töökohtade all mõista otseselt projektiga loodud töökohti ning investeeringu mõjul esmatasandi tarnijate ja klientide poolt loodud töökohti.
(123)
Saksamaa prognoosis abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000, et pärast puidutöötlemiskeskuse valmimist luuakse investeeringu tulemusena ühtekokku 520 kaudset töökohta, mis jagunevad tootmisalade lõikes järgmiselt:
OSB-plaadi tootmine /
kaudsed töökohad
OSB-plaadi tootmine /
abitöökohad
Puitlaast-plaadi tootmine /
kaudsed töökohad
Puitlaastplaadi tootmine /
abitöökohad
Kokku
Metsaraietööd
61
11
70
12
154
Puidu transport tehasesse
42
8
77
14
141
Liimaine transport tehasesse
5
8
13
Kütuse transport tehasesse
2
3
5
Melamiinpaberi transport
1
1
Transport tehasest klientidele
50
9
76
14
149
Teenused (masinate hooldus ja parandus)
17
3
17
3
40
Kolmandate isikute osutatavad puhastusteenused
5
5
10
Majutus ja tarbekaubad personali jaoks
2
5
7
Kokku
184
31
262
43
520
(124)
Uute töökohtade eeldatav arv saadi järgmise arvutuse tulemusena.
(125)
Saksamaa andmetel luuakse mõlemal tootmisalal kõige rohkem kaudseid töökohti (309 töökohta) sellises sektoris, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse ja lõpptoodete tarnimisega klientidele.
(126)
OSB-toodete […] m3 suuruse hinnangulise tootmismahuga kaasneb ligikaudu […] m3 suurune müügimaht. Ühe kuupmeetri lõpptoodete valmistamiseks läheb tarvis umbes […] m3 puitu, mis teeb puidu aastaseks vajaduseks umbes […] m3. Liimi ja kemikaalide aastane vajadus on hinnanguliselt […] tonni ja kütuse aastane vajadus […] tonni.
(127)
OSB-toodete tooraine on 100 % ulatuses puit, mis hangitakse tehasesse umbkaudu 100 km raadiusest. Tehaste hinnanguline päevane puiduvajadus on […] m3, mida transporditakse veoautoga, mille tarnemaht on […] m3. Võttes aluseks kahe […] m3 suuruse tarnemahuga väljasõidu tegemise päevas, luuakse 39 veoauto puhul 39 autojuhi, kaheksa abitöölise ja kolme mehaanikuga kokku 50 kaudset töökohta. Komisjon leiab siiski, et abitöökohad ei ole kooskõlas 1998. aasta raamprogrammi punktides 3.7 ja 7.5 sätestatud töökohtade määratlusega (29). Sellest tulenevalt saab ta vastuvõetavaks tunnistada ainult 42 kaudset töökohta, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse.
(128)
[…] m3 suurune hinnanguline müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses OSB-toodete […] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures tooteid transporditakse veoautodes tarnevõimsusega […] m3 veoauto kohta. 46 väljasõidu tegemine päevas eeldab 46 autojuhti, üheksat abitöölist ja nelja mehaanikut, mis teeb kokku 59 uut kaudset töökohta. Seega luuakse abitöökohti arvestamata kokku 50 kaudset töökohta, mis on seotud lõpptoodete transportimisega klientidele.
(129)
Puitlaastplaaditehase hinnanguline tootmisvõimsus on töötlemata puitlaastplaatide puhul umbes […] m3 ja lamineeritud plaatide puhul […] m3. Töötlemata puitlaastplaadi hinnanguline müügimaht peaks olema […] m3 ja lamineeritud plaadi hinnanguline müügimaht […] m3. Hinnangulise tootmisvõimsuse ja müügimahu erinevus tuleneb sellest, et märkimisväärne kogus puitlaastplaate lamineeritakse. Puidu hinnanguline aastane kogunõudlus on […] m3. Hinnanguline aastane vajadus liimaine ja kemikaalide järele on […] tonni ja kütuse järele […] tonni.
(130)
Ka puitlaastplaatide puhul tarnitakse puit tehasesse umbes 100 km raadiusest. Päevane hinnanguline vajadus palgi järele on […] m3, pakkepuidu järele […] m3 ja höövlilaastude järele […] m3. Transpordivõimsus on palgi puhul […] m3 ning pakkepuidu ja laastude puhul […] m3. See eeldab 72 väljasõitu päevas, milleks on vaja 72 autojuhti, 14 abitöölist ja viit mehhaanikut, ning mis teeb kokku 91 kaudset töökohta. Kui abitöökohad välja arvata, siis luuakse puitplaaditehases 77 materjali tarnimisega seotud töökohta.
(131)
[…] m3 suurune hinnanguline aastane müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses puitlaastplaadi […] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures plaate transporditakse veoautodes tarnevõimsusega […] m3 veoauto kohta. Kui 71 autojuhi, 14 abitöölise ja viie mehhaaniku seast välja arvata abitööjõud, siis tuleb vastuvõetavaks tunnistada 76 kaudset töökohta, mis luuakse lõpptoodete transportimiseks klientidele.
(132)
Saksamaa ei esitanud teavet 19 kaudse töökoha kohta, mis loodaks liimaine, kütuse ja melamiinpaberi transportimiseks mõlemasse tehasesse. Komisjon peab seda arvu siiski reaalseks.
(133)
Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et transpordisektoris luuakse ühtekokku 264 kaudset töökohta.
(134)
Tähtsuselt teine tegevusvaldkond loodavate kaudsete töökohtade arvu poolest on metsaraie, mida tehakse 251 päeva aastas.
(135)
OSB-plaadi valmistamiseks läheb päevas vaja […] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. […] m3 puidu mehhaaniliseks töötlemiseks on vaja 25 töötajate rühma, mis koosnevad kahest masinistist ja kahest puidutöötlejast, ning ühte abitöölist kuue töörühma peale; iga töörühma päevane tootlus on […] m3, mis teeb arvestuslikult kokku 54 töökohta. […] m3 puidu käsitsi töötlemiseks on vaja 13 puidutöötlejat, kelle päevane tootlus on […] m3 iga puidutöötleja kohta. Saksamaa sõnul luuakse lisaks 67 kaudsele töökohale veel 13 abitöökohta, mis teeb kokku 80 kaudset töökohta. 67st kaudsest töökohast võetakse arvesse vaid 61, kuna ainult need luuakse kas abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.
(136)
Puitlaastplaadi tootmiseks läheb päevas vaja […] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. Samade arvutuste kohaselt, mida kohaldati ka OSB-plaadi tootmisega seotud metsaraietööde puhul, luuakse Saksamaa sõnul 41 kaudset töökohta, millest viis on abitöökohad. Neist 41st kaudsest töökohast võetakse arvesse ainult 32, kuna ainult need luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.
(137)
Pakkepuidu päevase […] m3 suuruse tootmismahu saavutamiseks on Saksamaa andmetel vaja luua 36 kaudset töökohta puuraie, tarnimise ja sorteerimise valdkonnas, seitse töökohta abitööjõule ning seitse töökohta materjali hankimise, logistika jm valdkonnas. Ainult 38 töökohta 43st kaudsest töökohast luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.
(138)
Seega leiab komisjon, et metsaraietööde sektoris luuakse kokku 131 kaudset töökohta.
(139)
Saksamaa ei esitanud teavet 51 kaudse töökoha ja sellele lisanduva kuue abitöökoha kohta, mis luuakse teenuste, majutus- ja tarbekaupade sektoris. Kuna mõnda neist töökohtadest saavad tehased omavahel jagada, siis peab komisjon reaalseks üksnes 45 kaudse töökoha loomist.
(140)
Eeltoodu põhjal selgub, et loodavate kaudsete töökohtade arv abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades on kokku 440. Kui kaudsed abitöökohad välja arvata, teeb see kokku 407 kaudset töökohta. Kui seda tulemust (vastavalt 440 ja 407) võrrelda 355 loodud otsese töökohaga, siis ületab suhtarv mõlemal juhul 100 %, mille tulemusel on piirkondliku mõju tegur (M) 1,5.
6.3.4. INVESTEERIMISPROJEKTIGA SEOTUD ABI SUURIM LUBATUD OSATÄHTSUS
(141)
Abi suurim lubatud osatähtsus arvutatakse valemi R × T × I × M järgi, (30) nagu on sätestatud 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10.
(142)
Kuna konkurentsitegur T on kahe asjaomase toote puhul erinev (OSB-plaadi puhul 1 ja puitlaastplaadi puhul 0,75), siis tuleb kindlaks määrata, kuidas arvutada kombineeritud konkurentsitegurit, mida saab kohaldada kogu projekti suhtes. 1998. aasta raamprogramm selle kohta juhtnööre ei anna.
(143)
Seoses samalaadse juhtumiga, mis kuulub samuti 1998. aasta raamprogrammi reguleerimisalasse ja mis hõlmas kahte toodet, millele määrati erinev konkurentsitegur (riigiabijuhtum C 15/06 - Pilkington (31)), märkis komisjon, et kuna asjaomane projekt on seotud täielikult integreeritud tootmisüksusega, oleks kunstlik arvutada kahte konkurentsitegurit mõlemasse tootesse tehtud investeeringute suhtelise väärtuse alusel. Seetõttu kasutas komisjon oma arvutustes mõlema tootega seotud tootmisvõimsuse suhet.
(144)
Nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 2.3, on kõnealune projekt seotud kahe omavahel ühendatud tehasega (OSB-plaadi tehas ja puitlaastplaaditehas), mida seob omavahel ühine tehniline infrastruktuur ja ühine juhatus. Mõlema tehase abikõlblikud kulud on üksteisest eristatavad. Järelikult saab käesoleval juhul erinevalt Pilkingtoni juhtumi suhtes tehtud otsusest arvutada kombineeritud konkurentsiteguri lähtuvalt mõlema toote abikõlblikest investeerimiskuludest.
(145)
Saksamaa pakkus oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta mõlema toote konkurentsiteguri arvutamise kolmanda võimalusena välja lähtuda mõlema tootmisüksuse brutokasumist (32). Saksamaa arvates tagab see selle, et arvesse võetakse mõlema asjaomase toote panust tegevustuludesse.
(146)
Eespool kirjeldatud lähenemisviisi kohaselt on kogu investeerimisprojekti kombineeritud konkurentsitegur vastavalt 0,86 (lähtuvalt tootmisvõimsusest), (33) 0,85 (lähtuvalt investeerimiskuludest) (34) või 0,92 (lähtuvalt brutokasumist) (35).
(147)
Kuna ülejäänud kaks tegurit, mis on vajalikud abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks, on 0,8 (kapitali/tööjõu suhtarvu tegur I) ja 1,5 (piirkondliku mõju tegur M), siis vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10 sätestatud valemile R × T × I × M on lõplik abi suurim lubatud osatähtsus vastavalt 36,12 %, 35,70 % ja 38,64 %. Järelikult on Saksamaa teatatud 35 % suurune abi osatähtsus kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga.
(148)
Seetõttu ei ole vajadust otsustada, millist kombineeritud konkurentsiteguri arvutamise meetodit tuleks kasutada. Saksamaa väljapakutud meetod (mis andis kõige soodsama tulemuse) tuleb aga tagasi lükata, kuna see tugineb 2004. aasta andmetele, mis ei olnud abimeetmest teatamise ajal kättesaadavad.
6.3.5. ABI TAGASTAMISE KORRALDUSE ESITAMATA JÄTMINE
(149)
On oluline meenutada, et Saksamaa on juba abisaajatele välja maksnud kokku […] eurot abi (heakskiidetud abi 69 797 988 euro suurusest kogusummast).
(150)
KronoGroup väitis oma märkustes, et komisjon oleks pidanud esitama abi ajutise tagastamise korralduse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2.
(151)
Abi tagastamise korraldus on erandlik meede, mida komisjon tohib võtta vaid määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 11 sätestatud eritingimustel. KronoGroup ei esitanud veenvaid argumente, mis oleksid tõendanud, et need tingimused on täidetud, ning abi tagastamise korraldus ei oleks käesoleva juhtumi puhul olnud mingil juhul põhjendatud.
VII. KOKKUVÕTE
(152)
Komisjon järeldab, et asjaomast abi andes on Saksamaa rikkunud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Saksamaa kohaldatud 35 % suurune abi osatähtsus on siiski kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga. Järelikult sobib kõnealune abi siseturuga kokku,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Saksamaa poolt ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH antud 69 797 988 euro suurune riigiabi on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 23. märts 2011