РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 март 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 19 юни 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за започване“), започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на керамични плочки с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „Китай“ или „засегнатата държава“).
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната вследствие на жалба, подадена от CET, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (наричана по-долу „жалбоподателите“) от името на 69 производители, които представляват 30 % от общото производство на керамични плочки в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от Китай, представителите на Китай, известните вносители и ползватели за започването на процедурата. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“), Нигерия, Бразилия, Турция, Индонезия и Тайланд, тъй като тези страни бяха разгледани като варианти за държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на антидъмпингова процедура. Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(4)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай, несвързани вносители и производители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни производители износители от Китай и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 април 2009 г. до 1 март 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на Китай.
2.1. Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(5)
В процеса на изготвяне на представителната извадка бяха получени сто и пет валидни отговора от производители износители от Китай, които представляват 47 % от вноса през периода на разследване, както е определено в съображение 24 по-долу. Поради това степента на съдействие се счита за висока.
(6)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра представителна извадка от производители износители, въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състоеше от три групи, които представляваха 10 индивидуални производителя, 14,4 % от общия обем на износа от Китай за Съюза и 31,3 % от общия обем на оказалите съдействие износители по време на ПР. За подбора на представителната извадка бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент. Във връзка с предложената представителна извадка бяха получени редица коментари. Коментарите, които бяха счетени за уместни, бяха взети предвид при подбора на окончателната представителна извадка.
2.2. Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
В писмо, изпратено до Комисията, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (CET) потвърди, че всички дружества, подали жалба, са се съгласили да бъдат включени в представителната извадка. Предвид и останалите дружества, които се представиха, Комисията получи информация от страна на 73 производители от Съюза.
(8)
При изготвянето на представителната извадка бе взета предвид високата степен на фрагментираност на сектора на керамичните плочки. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да доминират по време на анализа на вредата и че положението на малките дружества, които заедно представляват основният дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, се счита, че всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества следва да бъдат представени в представителната извадка.
(9)
На базата на обема на годишната продукция бяха установени три сегмента:
- сегмент 1: големи дружества (с продукция над 10 милиона m2),
- сегмент 2: средни дружества (с продукция между 5 и 10 милиона m2),
- сегмент 3: малки дружества (с продукция под 5 милиона m2).
(10)
При анализа на микроикономическите показатели резултатите на включените в представителната извадка дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки). Съгласно информацията, събрана по време на разследването, производителите от сегменти 1 и 2 са представлявали по около една четвърт от общото производство в Съюза, докато производителите от сектор 3 са представлявали приблизително половината от общото производство в Съюза. Над 350 дружества принадлежат към сегмента на малките предприятия. Над 40 дружества принадлежат към сегмента на средните предприятия и над 20 - към сектора на големите предприятия.
(11)
В представителната извадка бяха включени десет дружества. Те са най-големите дружества от всеки един от трите сегмента с оглед на продажбите, продукцията и географското разположение. От включените в представителната извадка дружества едно принадлежи към сегмента на големите дружества, четири - към сектора на средните дружества и пет - към сектора на малките дружества. Подбраните дружества са базирани в шест държави-членки (Италия, Испания, Полша, Португалия, Германия и Франция), които заедно представляват 90 % от общото производство на Съюза. Тази извадка представлява 24 % от общото производство на оказалите съдействие производители и 7 % от общото производство на Съюза.
(12)
По време на разследването едно включено в представителната извадка дружество от Полша реши да преустанови съдействието си на разследването. Комисията не успя да получи съдействие от нито един друг производител, базиран в Полша.
(13)
Независимо от оттеглянето на полския производител, нивото на представителност на извадката остана високо с оглед на всички критерии, посочени в съображения 8 и 10. Вследствие на това беше взето решение, че процедурата може да продължи с представителна извадка от девет производители от пет държави-членки.
(14)
Жалбоподателите поискаха имената им да останат поверителни. Комисията прие това искане.
2.3. Изготвяне на представителна извадка от вносители
(15)
Комисията получи 24 отговора от вносители. Трима големи производители бяха изключени от процеса по изготвяне на представителната извадка: двама свързани китайски износители и един свързан производител от Съюза (обемът на вноса е ограничен в сравнение с общия обем на продажбите на този производител).
(16)
Несвързаните вносители, оказали съдействие, представляват около 6 % от общия обем на вноса от Китай.
(17)
В представителната извадка бяха включени седем дружества, представляващи 95 % от вноса, извършен от несвързани дружества, оказали съдействие. Едно от тези дружества бе и ползвател на разглеждания продукт. Извадката бе представителна и от гледна точка на географското разпределение. Представителната извадка включва следователно държави-членки, които представляват повече от 49 % от вноса в Съюза, което свидетелства за нейната представителност.
2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от Китай, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Една група производители износители поиска ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Другите групи производители износители поискаха само ИТ.
(19)
Заявления за индивидуално разследване бяха получени от осем дружества или групи несвързани дружества, невключени в представителната извадка. Разглеждането на тези заявления на временния етап щеше да бъде прекалено трудно. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на някое от тези дружества или не ще бъде взето на окончателния етап от процедурата.
(20)
Комисията изпрати въпросници на включените в представителната извадка производители износители, както и на невключените в представителната извадка производители износители, които заявиха намерението си да поискат индивидуално разследване по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, на включените в представителната извадка производители от Съюза, на оказалите съдействие несвързани вносители и на всички известни ползватели в Съюза.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от три включени в представителната извадка групи от производители износители, от осем невключени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители, от девет включени в представителната извадка производители от Съюза и от петима вносители, несвързани с производител износител. Изявления бяха получени и от Европейската асоциация на производителите (Cerame-Unie), националните асоциации на производителите, вносителите, асоциациите на вносителите и ползвателите.
(22)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ/ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на девет включени в представителната извадка производители от Съюза и следните дружества:
а)
Производители износители от Китай
-
Becarry Group, съставена от:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, съставена от:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, съставена от:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., свързан италиански вносител
б)
Търговци в Китай
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
в)
Търговци в Хонконг
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
г)
Несвързани вносители
-
Enmon GmbH, Германия
д)
Национални асоциации на производителите
-
Confindustria Ceramica (Италия)
-
Испанска асоциация на производителите на керамични плочки (ASCER)
-
APICER (Португалия)
(23)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, в помещенията на двамата производители беше извършена проверка на място, за да се установи нормалната стойност, въз основа на данните за САЩ като държава аналог. Тези производители поискаха запазване на поверителност относно тяхната идентичност.
3. Период на разследване
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
Разглежданият продукт са лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка (наричани по-долу „керамични плочки“ или „разглеждания продукт“), класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99.
(26)
Керамичните плочки се използват основно в строителната индустрия за облицоване на стени и подове.
2. Сходен продукт
(27)
Една от страните заяви, че продуктът, внесен от Китай, и този, произведен от промишлеността на Съюза, не са съпоставими.
(28)
Следва да се припомни, че Комисията базира сравнението на цените на различни видове на продукта, които се отличават по контролния номер на продукта, съставен от осем знака.
(29)
Въпросната страна изложи своите аргументи по време на изслушване пред служителя по изслушванията. Съгласно тези аргументи липсата на съпоставимост се дължала на разлика в технологиите, материалите, полирането и дизайна, използвани за производството на плочки в Съюза и Китай. Напреднали в технологично отношение производствени линии са позволили произвеждането на висококачествени плочки със ситопечат и различни цветове. Дружеството поясни, че са използвани различни печатни технологии за ситопечат, ротативен печат и мастиленоструен печат.
(30)
Въпреки исканията за по-подробни сведения по отношение на всички тези аспекти на съпоставимостта на продукта, страната не подкрепи с доказателства своите твърдения. Аргументът за подобряване на съпоставимостта също не бе подкрепен с доказателства. Освен това самата страна призна, че видовете на продукта, засегнати от евентуалното добавяне на четирите предложени критерия, представляват само 0,5 % от пазара на плочки. Както бе посочено в доклада, изготвен от служителя по изслушванията, в който се обобщава позицията на засегнатото дружество, останалите 99,5 % от продуктите със същите контролни номера на продукта са били сходни.
(31)
Както бе посочено по-горе, страната не подкрепи с доказателства необходимостта от въвеждане на допълнителни критерии и не обясни тяхното потенциално отражение върху цените. Поради това, с оглед на пренебрежимо малкия пазарен дял на разглежданите видове на продукта и категоричното съгласие на страната, че 99,5 % от плочките с разглежданите контролни номера на продукта са били съпоставими, искането за добавяне на допълнителни критерии към структурата на контролните номера на продукта трябваше да бъде временно отхвърлено.
(32)
Прави се заключението, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай и на вътрешния пазар на САЩ, които временно бяха приети за държава аналог, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от Китай нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(34)
Две групи производители износители от Китай поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(35)
Беше установено, че страните (двама производители - един китайски търговец и един търговец от Хонконг), които, според твърдения, са образували една от тези групи, всъщност не са били свързани. При тези обстоятелства заявленията за ТДПИ на тези двама китайски производители (Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd) бяха обработени поотделно.
(36)
Що се отнася до другата група от дружества, а именно Wonderful Group, съставена от две групи производители, които са свързани помежду си, тъй като са притежавани от едно и също холдингово дружество, само една от свързаните групи поиска ТДПИ, а другата поиска единствено ИТ. Тъй като критериите за получаване на ТДПИ трябва обаче да бъдат изпълнени от всички дружества в една и съща група, това искане за ТДПИ бе непълно и следователно не бе взето предвид. Следователно на групата не бе предоставено ТДПИ.
(37)
Във връзка с Becarry Group и що се отнася до първия критерий разследването установи, че на търговския лиценз на производителя е било наложено ограничение на продажбите за износ, което е било приложено на практика. Поради това бе счетено, че решенията за продажби не са били вземани свободно, а са били обект на значителна държавна намеса. Освен това за редица дружества в групата разследването не успя да установи дали дружеството е разполагало с първоначален капитал и ако това е било така, кой го е финансирал. По отношение на втория критерий счетоводната документация разкри редица сериозни пропуски, които не бяха посочени в одитния доклад. И на последно място - по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като основни активи не са били правилно отразени или амортизирани в счетоводната документация и не бе представено доказателство, че дружеството е платило за правото си за ползване на земята.
(38)
Във връзка с Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd по отношение на първия критерий разследването установи, че дружеството не е могло да докаже дали е разполагало с първоначален капитал при създаването си и ако това е било така, кой го е финансирал. Поради това не би могло да се изключи, че част от финансирането е била предоставено от държавата. Що се отнася до втория критерий счетоводната документация разкри сериозни пропуски, които не са били посочени в одитния доклад, поради което се счита, че сметките не са били одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. И на последно място, по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като дружеството не успя да представи доказателство, че е заплатило за правото на ползване на земята или за заплащането на определени активи.
(39)
Комисията разгласи констатациите относно ТДПИ на засегнатите производители износители, на китайските власти и на жалбоподателите и ги покани да изпратят коментари.
(40)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от двамата включени в представителната извадка производители износители, на които не бе предоставено ТДПИ. Тези коментари обаче не бяха от такова естество, че да променят констатациите в тази връзка, тъй като те опровергават само част от констатациите и не привеждат допълнителни доказателства в подкрепа на коментарите.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(41)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(42)
Включените в представителната извадка производители износители, поискали ТДПИ - Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd, поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Wonderful Group и Xinruncheng Group също поискаха ИТ.
(43)
По отношение на Becarry Group бе установено, че продажбите не са били свободно определяни поради ограничението на продажбите за износ, посочено в съображение 37 по-горе, и неговото искане за ИТ бе следователно отхвърлено.
(44)
По отношение на другите производители износители бе установено, че те отговарят на условията, заложени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно биха могли да получат ИТ. Поради това, въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните включени в представителната извадка китайски производители износители отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Нормална стойност
а) Избор на държава аналог
(45)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(46)
В известието за започване на антидъмпингова процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да коментират този избор.
(47)
Бяха получени известен брой коментари и беше предложено няколко други държави-членки да послужат като алтернатива, а именно Бразилия, Турция, Нигерия, Тайланд и накрая Индонезия.
(48)
Вследствие на това Комисията реши да потърси съдействие от страна на известни производители от тези държави, в това число и САЩ. На въпросника обаче отговориха само двама производители на разглеждания продукт в САЩ. Един тайландски производител също изпрати непълен отговор на въпросника; така или иначе обаче неговата продуктова гама не беше напълно съпоставима с тази на оказалите съдействие китайски производители.
(49)
Разследването разкри, че САЩ са представлявали конкурентен пазар за разглеждания продукт. Редица производители са били активни на вътрешния пазар на САЩ и обемът на вноса е бил висок. Разследването разкри освен това, че керамичните плочки с произход от Китай и САЩ имат по същество еднакви физически характеристики и приложения и че производствените процеси са сходни.
(50)
Предвид факта, че пазарът на САЩ се характеризира основно с внос, бе посочено, че керамичните плочки, произведени в САЩ, и тези, произведени в Китай, обхващат различни сегменти от пазара. Поради това видовете на продукта, произведени на вътрешния пазар, които биха послужили като основа за установяването на нормалната стойност, не биха били съпоставими с видовете на продукта, изнесени от Китай за Съюза. Разследването обаче разкри, че производството в САЩ обхваща широка гама от видове на продукта, съпоставими с тези, произвеждани и изнасяни от Китай, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(51)
Заявено бе също така, че САЩ вероятно са били относително малък участник на световния пазар на керамични плочки. През 2009 г. обаче в САЩ са били произведени близо 600 милиона m2, което се счита за значително количество. За сравнение - Китай, който е най-големият производител в света, е произвел за същия период 2 милиарда m2.
(52)
Една страна заяви, че САЩ разполагат със строги стандарти за качество и ефикасни нетарифни бариери за китайския внос. Разследването обаче разкри, че, както бе посочено по-горе, обемът на вноса от Китай в САЩ е бил висок и е представлявал основният дял от вътрешното потребление на САЩ. Поради това твърдението, че нетарифните бариери в САЩ имат отражение върху бюджета, а оттам и върху конкуренцията, бе отхвърлено.
(53)
Данните, включени в отговорите на двамата оказали съдействие производители от САЩ, бяха проверени на място. В крайна сметка бяха взети под внимание само данните от единия от посетените производители, тъй като те бяха счетени за надеждна информация, въз основа на която би могла да се базира нормалната стойност. Данните от втория посетен производител бяха сметнати за ненадеждни и трябваше да бъдат пренебрегнати, тъй като този производител е докладвал само за част от своите продажби на вътрешния пазар и разходите не можеха да бъдат напълно приравнени към сметките.
(54)
Поради това бе направено временното заключение, че САЩ са подходящ и обоснован избор за държава аналог съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.
б) Определяне на нормалната стойност
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог.
(56)
Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни по отношение на обема в сравнение с обема на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от оказалите съдействие производители износители.
(57)
По време на периода на разследване беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на несвързани клиенти се извършват при обичайни търговски условия за всички видове на сходния продукт, произвеждани от производителя от САЩ. При все това, поради разлики в качеството между сходния продукт, произвеждан и продаван в САЩ, и разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, за някои видове на продукта бе счетено за по-подходящо да се конструира нормална стойност, за да може да се вземат предвид тези разлики и да се гарантира обективно сравнение, както е описано в съображение 61.
(58)
Нормалната стойност бе конструирана, като към производствените разходи на производителя от САЩ бяха добавени разходите за реализация, общите и административните разходи (наричани по-нататък „РРОАР“) и печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата се определят на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от производителя от САЩ.
в) Експортни цени на производителите износители
(59)
Експортните цени на включените в представителната извадка китайски износители са били основани на действително платените или дължимите експортни цени на първия независим клиент. Когато продажбите са били осъществени посредством свързан вносител в Съюза, цените бяха конструирани съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
г) Сравнение
(60)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(61)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Нормалната стойност бе коригирана, за да се вземат предвид разликите в характеристиките (дължащи се основно на логото ОЕМ) и разликите в качеството за някои видове, които не са произведени от производителя в държавата аналог (например най-ниската цена за непорцеланови плочки). Допълнителни корекции бяха направени по отношение на разходите за навло, застраховка, обработка и допълнителни разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени от проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(62)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставен статут за ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е установена по-горе.
(63)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Временен дъмпингов марж
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(64)
Дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Китай, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове за производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(65)
Дъмпинговият марж за оказалия съдействие производител износител в Китай, включен в представителната извадка, на който не бе предоставено ИТ (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), също бе изчислен по начина, описан по-горе в съображение 64.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(66)
Дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други неоказали съдействие производители износители от Китай, бе определен на базата на най-високия от дъмпинговите маржове, установени за представителен вид на продукта на оказал съдействие производител износител.
(67)
Въз основа на това временният среднопретеглен дъмпингов марж в представителната извадка и нивото на дъмпинга за цялата държава, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и на които не е предоставено ИТ (вж. приложение I)
32,3 %
Остатък за неоказалите съдействие производители износители
73,0 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(68)
Както бе посочено в съображение 8, промишлеността на керамични плочки е силно фрагментирана. Керамични плочки се произвеждат от над 500 производители.
(69)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза е разделена на три сегмента: малки, средни и големи дружества. Малките дружества съставляват половината от общото производство на Съюза.
(70)
Смята се, че данните, предоставени от националните и европейските асоциации, обхващат около 75 % от производството на Съюза. Тези данни бяха подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители и националните асоциации, както и с източници на статистически данни, като Prodcom например. Обемът и стойността на останалата продукция бяха екстраполирани на базата на същите източници на информация. Въз основа на това бе установено, че през ПР общото производство на Съюза е възлизало на 895 милиона m2. Всички производители от Съюза (които съставляват общото производство на Съюза) представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Потребление на Съюза
(71)
Потреблението на Съюза бе определено, като към продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза бе добавен вносът по данни на Евростат. Данните относно общите продажби на Съюза на разглеждания продукт се основаваха на проверени данни, предоставени от националните и европейските асоциации на производителите. Данните, предоставени от асоциациите и Prodcom, бяха екстраполирани, за да се получи размерът на общите продажби на Съюза.
(72)
През разглеждания период, т.е. между 2007 г. и ПР, потреблението на Съюза е намаляло с 29 %, като най-значителен спад (13 %) е бил отбелязан между 2007 и 2008 г. През ПР потреблението е намаляло с 8 % в сравнение с 2009 г.
Таблица 1
Потребление
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
+ Общ внос
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Продукция на Съюза, продадена на пазара на Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
= Потребление
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Индекс (2007 г. = 100)
100
87
77
71
Годишен спад
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Внос от Китай
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса на разглеждания продукт
(73)
Обемът, пазарният дял и средните цени на вноса от Китай са се развивали, както е посочено по-долу. Количествата и ценовите тенденции се основават на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от Китай
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на вноса от разглежданата трета страна
68 081
65 122
62 120
66 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
91
97
Годишна основа
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Пазарен дял на вноса от разглежданата трета страна
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Цена на вноса от разглежданата страна (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
95
97
Годишна основа
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 66 милиона m2. Сама по себе си низходящата тенденция е в съответствие с низходящата тенденция в потреблението, но е далеч по-слабо изразена и се е наблюдавала през 2007 г. и 2009 г. Между 2009 г. и ПР обемът на вноса от Китай се е увеличил с 6 %. Освен това, погледнато в светлината на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал с 35 %, от 4,8 % през 2007 г. на 6,5 % през ПР.
(75)
Цените на китайския внос са намалели с 4 % по време на разглеждания период - от 4,7 EUR/m2 на 4,5 EUR/m2.
3.2. Подбиване на цените
(76)
За целите на анализа на подбиването на цените среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(77)
Сравнението показа, че по време на ПР вносът на разглеждания продукт е продаван в Съюза на цени, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Изразено като процент от последните, нивото на подбиване на цените е било между 44 % и 57 %. Изчисленията се основават на данни, предоставени от включените в представителната извадка производители от Съюза и включените в представителната извадка производители износители от Китай.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(78)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Количествата и ценовите тенденции са базирани на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Внос от други трети държави (в хиляди кв. м)
89 151
75 593
53 557
53 665
Индекс (2007 г. = 100)
100
85
60
60
Пазарен дял на вноса от други държави
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Средна цена (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
122
122
Внос от Турция (в хиляди кв. м)
50 210
44 590
30 930
31 343
Пазарен дял на Турция
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Средна цена (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Внос от държави, различни от Китай и Турция
38 941
31 002
22 627
22 322
Индекс (2007 г. = 100)
100
80
58
57
Средна цена (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Вносът от трети държави е спаднал с 40 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял на този внос е спаднал с 14 % - от 6,2 % на 5,3 %.
(80)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 22 % по време на разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 19 % по време на ПР).
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(81)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(82)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от европейските и националните асоциации, и подложена на кръстосани проверки с данните, предоставени от производителите, и наличните статистически данни.
(83)
Анализът на микроикономическите показатели бе проведен на равнището на включените в представителната извадка производители от Съюза (средна единична цена, заетост, възнаграждения, производителност, складови наличности, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал). Оценката бе базирана на информацията, предоставена от тях, след като тя бе надлежно проверена.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(84)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло значително с 32 % през разглеждания период. Като цяло спадът (по време на разглеждания период) е отразил съществения спад в потреблението (с 29 % по време на разглеждания период, вж. съображение 72 по-горе). То обаче следва различна тенденция. То е намаляло с 32 % между 2007 и 2009 г., като най-голям спад е бил отбелязан между 2008 и 2009 г. - 23 %. След това то се е стабилизирало между 2009 г. и разглеждания период.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производство
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
68
68
(85)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 5 % между 2007 и 2008 г., и с 2 % между 2008 г. и ПР. Полученото равнище на използване на капацитета е показало общ спад от 27 % между 2007 г. и ПР.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производствен капацитет
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
95
93
93
Използване на капацитета
87 %
81 %
64 %
64 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(86)
В съответствие с развитието на производствения обем продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани потребители са спаднали с процент, сравним с този при потреблението, а именно с 30 % по време на разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза са следвали тенденция, сходна с тази при потреблението, що се отнася до годишния спад.
Таблица 6
Обем на продажбите на несвързани потребители
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Продажби в Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
(87)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 1 процентен пункт през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял на Съюза
89 %
89 %
90 %
88 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Заетост и производителност
(88)
Между 2007 и 2008 г. заетостта е намаляла с 11 %. През разглеждания период тя е спаднала с 16 %.
Таблица 8
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средно за периода
Обща заетост
92 588
82 214
79 518
77 458
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
86
84
(89)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е останала стабилна в периода между 2007 и 2008 г. От 2008 г. до ПР обаче се е наблюдавал спад в производителността в размер на 19 %, който е бил свързан със спада на продукцията.
Таблица 9
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производителност (кв. м/година/заето лице)
17 439
17 453
13 834
14 132
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Ниво на дъмпинговия марж
(90)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
5.3. Микроикономически показатели
(91)
Анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения) бе проведен за отделните дружества, т.е. на равнището на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.3.1. Обща забележка
(92)
За някои микроикономически показатели (продажна цена, производствени разходи, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, т.е. показатели, изразени не в абсолютни стойности, а само в проценти) резултатите на включените в представителната извадка дружества в конкретния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сектор в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки - 52 % за малките дружества и по 24 % за средните и големите дружества). По този начин бе гарантирано, че резултатите на големите дружества не са доминирали анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват най-големия дял от производството на Съюза, е било отразено правилно.
5.3.2. Складови наличности
(93)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на периода е намаляло в абсолютни стойности с 14 % през разглеждания период, изразено като процент от продукцията то съществено се е увеличило (с 37 %).
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (в хиляди кв. м)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
55 %
59 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
114
128
137
(94)
Увеличението на складовите наличности е красноречив фактор за вреда. Дружествата в сектора по принцип поддържат своите складови наличности на ниво, равно на три месеца продукция, но натискът на китайския дъмпингов внос ги е принудил да увеличат своите складови наличности до ниво, равно на шест месеца продукция. Всъщност бе наблюдавано постоянно и устойчиво годишно повишение на складовите наличности от 43 % през 2007 г. до 59 % през ПР.
(95)
Това увеличение на складовите наличности се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. За да бъде в състояние да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене, промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности.
5.3.3. Продажни цени
(96)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с 10 % през разглеждания период.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единични продажни цени на Съюза (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
108
110
(97)
Увеличението на цените се е дължало на редица фактори. На първо място е било необходимо да се компенсира увеличението на производствените разходи, които през същия период са нараснали с 14 % (вж. съображение 106). Увеличението на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза, също са се отразили на повишението на цените. Вносът от Китай е съставен основно от големи партиди еднородни продукти. Поради това промишлеността на Съюза е трябвало да се концентрира върху малки партиди от разглеждания продукт, за които търсенето е било фрагментирано с по-малки количества и по-голямо разнообразие от гледна точка на вида, цвета и размера.
(98)
Въпреки повишението на единичните цени обаче, промишлеността на Съюза е оперирала под целевата печалба. Всъщност сегментът на малките дружества е бил на загуба.
(99)
Развитието на цените на вноса от Китай бе представено в съображение 75. Както може да се види, тези цени са следвали различна тенденция от тази на цените на промишлеността на Съюза и непрекъснато са били по-ниски. По време на ПР цените от Китай са били два пъти по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения
(100)
Както бе посочено по-горе, увеличението на производствените разходи е било по-високо от повишението на продажните цени. През разглеждания период разходите са се увеличили с 14 %, докато промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си само с 9 %. Рентабилността е спаднала от 3,9 % през 2007 г. до 0,4 % през ПР. През 2009 г. промишлеността е достигнала най-ниското си ниво на печалба, когато тя не е била в състояние да покрие разходите си и е отбелязала 1,2 % загуба. От трите сегмента най-засегнат е бил този на малките дружества, който бележи загуба от 2008 г. насам. Въпреки съществения спад в рентабилността, средните и големите дружества са успели да продават своята продукция на скромни, макар и неустойчиви нива на печалба.
(101)
Печалбите, реализирани от големите и средните дружества, не могат да бъдат разгласени от съображения за поверителност. В сегмента на големите дружества изчислението на печалбата се основава на данни за едно дружество, докато разгласяването на резултатите на средноголемите дружества би позволило на други дружества да изчислят печалбите на останалите сектори, тъй като общите претеглени печалби са известни.
Таблица 12
Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, инвестиции и възнаграждения
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Паричен поток (в хиляди евро)
86 663
55 131
41 599
40 256
Индекс (2007 г. = 100)
100
64
48
46
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
15 733
15 673
11 005
11 283
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
70
72
Годишни разходи за труд за едно заето лице
38 910
39 714
37 366
37 242
Индекс (2007 г. = 100)
100
102
96
96
(102)
Тенденцията на паричния поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е останала положителна по време на разглеждания период. Между 2007 г. и ПР обаче тя е намаляла с около 54 %.
(103)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ) като цяло е следвала тенденцията на рентабилността по време на целия разглеждан период.
(104)
Между 2007 г. и ПР годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е понижил с 28 %.
(105)
Между 2007 г. и ПР средната заплата на едно заето лице е спаднала с 4 %.
5.3.5. Производствени разходи
Таблица 13
Производствени разходи
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Индекс
100
108
114
114
(106)
Както бе посочено по-горе, през разглеждания период производствените разходи са се увеличили с 14 %. Това увеличение се е дължало на увеличаването на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и на промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза (по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера), докато китайският внос е бил концентриран върху големи партиди от еднородни продукти. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
6. Заключение относно вредата
(107)
Разследването показа, че показателите за вредата, като производствен обем, използване на капацитета, продажби на несвързани клиенти и заетост, са се влошили по време на разглеждания период. Въпреки че негативното развитие на потреблението без съмнение е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че китайският внос е успял да увеличи своя пазарен дял посредством ценови натиск.
(108)
Освен това по време на разглеждания период показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци, са били сериозно засегнати. Значителен фактор за вредата е същественото увеличаване на складовите наличности (с 37 %) по време на разглеждания период. Това увеличение се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
(109)
Въпреки че по време на разглеждания период продажните цени на промишлеността на Съюза са се повишили, това се e дължало основно на увеличаването на производствените разходи. Общо взето рентабилността се е влошила през разглеждания период. Всъщност, сегментът на малките дружества, който съставлява половината от промишлеността на Съюза, е бил на загуба от 2008 г. насам. Поради това, въпреки повишаването на продажните цени, промишлеността не е била в състояние да достигне достатъчно ниво на печалба. Промишлеността не е била в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би ѝ осигурило рентабилността, необходима за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност.
(110)
Анализът на ценовите тенденции, основан на данни на Евростат, показа, че ценовата разлика между цените на дъмпинговия внос от Китай и тези на промишлеността на Съюза се е увеличила от около 40 % през 2007 и 2008 г. до приблизително 50 % през 2009 г.
(111)
Предвид изложеното по-горе се стига до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(112)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от Китай
(113)
Повишаването на пазарния дял на китайските производители износители по време на разглеждания период е съвпаднало с понижаването на печалбата на промишлеността на Съюза и със същественото увеличаване на нейните складови наличности.
(114)
То е съвпаднало и със спада в потреблението на Съюза. Независимо от това, въпреки че обемът на китайския внос е намалял с 9 процентни пункта между 2007 и 2009 г. в съответствие със свиващото се потребление (макар и не в същия размер - потреблението е намаляло с 23 процентни пункта по време на разглеждания период), от 2007 г. насам китайският пазарен дял се е увеличавал непрекъснато. Освен това между 2009 г. и ПР китайският внос се е увеличил с 6 процентни пункта въпреки допълнителното понижаване на потреблението с 6 процентни пункта.
(115)
Ценовата разлика (по осреднени данни на Евростат) между цените на китайския внос и цените на промишлеността на Съюза е била доста значителна по време на целия разглеждан период. Фактът, че още през 2007 г. тя е достигнала 40 %, говори за това, че ценовата стратегия на китайските производители износители е започнала преди икономическата криза. Тази разлика се е увеличила в периода след кризата и през ПР е достигнала 50 %.
(116)
Увеличаването на пазарния дял на китайският внос, както и понижаването на цените и повишаването на ценовата разлика между цените на Съюза и Китай, са съвпаднали с влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Китай
(117)
Обемът на вноса от трети държави, различни от Китай, е намалял с 40 % по време на разглеждания период. Пазарният дял на този внос също слабо се е понижил по време на същия период (с около 1 %). Макар цените на този внос да са били съпоставими с китайските цени през 2007 г., ценовата разлика е достигнала 18 % през 2009 г. и 16 % през ПР.
(118)
Турция е вторият по големина износител за Съюза с 3 % пазарен дял през ПР. Този пазарен дял е останал стабилен (с леко понижение от 0,4 %) през разглеждания период. Обемът на вноса от Турция е намалял с 37 % през разглеждания период. Макар цените на турския внос да са били под тези на промишлеността на Съюза (с около 40 % по време на разглеждания период), ценовата разлика между турския и китайския внос е достигнала 16 % през 2009 г. и ПР, вследствие на 22-процентно повишение на турските цени. Въз основа на това не може да се изключи, че вносът от трети държави, различни от Китай, е могъл да допринесе в твърде малка степен за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те обаче не нарушават причинно-следствената връзка, установена с дъмпинговия внос от Китай.
4. Въздействие на високата фрагментираност на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза в областта на производството на плочки е силно фрагментирана. По време на разглеждания период обаче общият брой на дружествата е намалял вследствие на течащия през последните две десетилетия процес на консолидация. Още по-важно обаче е това, че в онези държави-членки, които имат най-голям производствен дял и в които фрагментираността е била още по-изразена, разследването е установило, че дружествата работят в клъстери. Тази структура гарантира ефикасно разпределяне на ресурсите. Всъщност фрагментираността позволява на големите дружества да възлагат на малките дружества производството на някои видове продукти (от гледна точка на цвета, размера и т.н.). С помощта на малките дружества промишлеността е в състояние да доставя много видове продукти в кратки срокове. Това е придобило още по-голямо значение в светлината на китайския конкурентен внос, при който се продават големи партиди от еднородни продукти и няма гъвкавост относно цвета, размера и др. При тези обстоятелства не може да бъде установена причинно-следствена връзка между фрагментираността и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Въздействие на икономическата криза
(120)
Разследването показа, че икономическата криза несъмнено е оказала въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(121)
Въздействието е било свързано основно със спада в строителната промишленост, който се е отразил върху спада в потреблението на керамични плочки. В общи линии през 2009 г. спадът в цялостната строителна дейност на ЕС е възлизал на 7,5 % (3). Конкретното въздействие на общата икономическа криза върху строителната промишленост е различно в различните сегменти на промишлеността (4). През 2009 г. спадът в строителната промишленост засегна основно новото строителство и частното нежилищно строителство. За разлика от тях строителното инженерство е било засегнато в по-малка степен, а секторът на публичното нежилищно строителство дори е отбелязал ръст от 1,1 % през 2009 г. Според Европейската федерация на строителната промишленост тези тенденции отразяват мерките, предприети от правителствата за поддържане, та дори и увеличаване на разходите за публично строителство и инфраструктура като част от националните пакети от мерки за стимулиране. По подобен начин фискалните мерки за стимулиране на енергийноефективни решения са смекчили въздействието на икономическия спад върху дейностите по обновяване и поддръжка.
(122)
Посочените по-горе развития са имали положително отражение върху секторите на обновяване и поддръжка (положително въздействие върху производството, продажбите и рентабилността надолу по веригата, тъй като маржовете на печалба са по-високи в сектора на дребно). Във всеки случай тези сектори са били засегнати в по-малка степен от икономическия спад.
(123)
Представеният по-долу анализ сочи, че независимо от това, че икономическият спад може да се е отразил върху състоянието на промишлеността на Съюза, съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, всъщност е била причинена от дъмпинговия внос от Китай.
(124)
На първо място разследването показа, че строителната промишленост е започнала да се възстановява от последиците от икономическия спад по време на ПР, докато показателите на промишлеността на Съюза са продължили да бележат низходяща тенденция.
(125)
Второ - важен аспект е развитието на складовите наличности, което в този случай е красноречив показател за вреда (вж. съображение 93 по-горе). Наблюдавано е било по-скоро постоянно годишно увеличение на складовите наличности. Това постоянно и устойчиво повишение навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза всъщност е била подложена на постоянен натиск от страна на китайските производители износители. Ако увеличаването на складовите наличности е трябвало да бъде отдадено на икономическия спад, по време на годините на криза вероятно е щяло да се наблюдава съществено повишение, а не устойчива тенденция по време на целия разглеждан период.
(126)
И на последно място - анализът на данните за рентабилността, по-специално на малките дружества, които са съставлявали почти 50 % от производството на Съюза по време на ПР, показва, че тези дружества са достигнали много скромно ниво на печалба в размер на 0,3 % през 2007 г., след което са започнали да бележат загуби. Това означава, че тяхното състояние е започнало да се влошава още преди началото на кризата.
(127)
В светлината на изложеното по-горе се счита, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е дължало основно на дъмпинговия внос от Китай. Макар икономическата криза и произтичащото от нея свиване на търсенето да са могли да допринесат за понесената от промишлеността на Съюза вреда, тяхното въздействие не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4.2. Твърдения за самопричинена вреда
(128)
Един вносител заяви, че основната причина за вредата са продажбите на ниски цени, реализирани от полски производители на плочки. В тази връзка трябва да се отбележи, че анализът на вредата следва да се извършва на равнището на промишлеността на Съюза като цяло, а не само на част от нея. Комисията все пак анализира състоянието на полския пазар на базата на наличната информация (припомня се, че включеното в представителната извадка полско дружество реши да преустанови съдействието си и нито едно друго полско дружество не се съгласи да съдейства).
(129)
На първо място бе установено, от гледна точка на обема, че полските продажби на останалата част от пазара на Съюза са представлявали по-малко от 3 % пазарен дял по време на ПР.
(130)
Второ - ако полските дружества бяха оказали съдействие при разследването и техните цени бяха взети предвид при анализа на подбиването на цените, това би имало много ограничено отражение върху изчислението на цялостното подбиване на цените. Поради липсата на съдействие от страна на полското дружество не бе получена подробна информация за цените по контролен номер на продукта. Дори обаче да се използва подход за „максимално въздействие“, ако се приеме, че всички полски продажби са били включени в изчислението, въздействието би било ограничено и не би променило цялостната картина предвид относително ниския обем на продажбите (5).
(131)
Въз основа на това става ясно, че дори и полските продажби да са се отразили на понесената от промишлеността на Съюза вреда, то тяхното отражение е било ограничено.
(132)
Съгласно друго твърдение за самопричинена вреда някои производители от Съюза са попълвали своите каталози с плочки, внесени от Китай, и са ги продавали под своята собствена търговска марка. Това твърдение обаче не бе подкрепено с факти, а доказателствата, събрани по време на разследването, показаха, че този внос е бил незначителен. Поради това не може да се заключи, че този внос на производители от ЕС е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(133)
Разгледано бе и равнището на износа като един от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Анализът на данни от Евростат показа, че в действителност износът от Съюза е намалял с 44 %. Цените на този износ обаче са се увеличили с 32 %. За оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, спадът е бил по-слабо изразен (- 24 %). Разследването също така показа, че делът на износа, изразен като процент от общите продажби на Съюза, се е увеличил от 17 % през 2007 г. на 19 % през 2009 г. Освен това, дори и обемът на износа на оказалите съдействие производители от Съюза да е намалял, това намаление е било по-слабо изразено, отколкото спадът на продажбите на пазара на Съюза (- 24 % за износа в сравнение с - 30 % за продажбите на Съюза). Следователно се счита, че намаляването на обема на износа не може да послужи като обяснение за нивото на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(134)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е допринесло за значителната вреда, понесена от нея.
6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(135)
Поради това се прави заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от Китай. Икономическата криза и вносът от трети държави, различни от Китай, са имали отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, но то не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза, се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда по време на ПР съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(137)
Нивото на съдействие и подкрепа от страна на европейската асоциация (Cerame-Unie) и основните национални асоциации на производителите бе високо. Освен това нито един производител от Съюза не се противопостави на започването на разследване или на налагането на мерки. Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от Съюза.
(138)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както подробно е изложено в съображение 76 и следващите.
(139)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза би извлякла ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличаване на дъмпинговия внос на ниски цени.
(140)
Ако мерките не бъдат наложени, може да се очаква, че увеличаването на вноса на керамични плочки на ниски дъмпингови цени ще продължи, а може и да се засили. Ефектът на понижаване на продажните цени, причинен от дъмпинговия внос от Китай, би продължил да подбива продажните цени и печалбата на производителите от Съюза.
(141)
Тъй като финансовото положение и рентабилността на промишлеността на Съюза не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза.
2. Интерес на вносителите
(142)
Съдействието на несвързаните вносители и ползватели съответства на около 6 % от общия обем на вноса от Китай. В процеса на изготвяне на извадката (вж. съображение 15) бяха подбрани седем несвързани вносители (един от тях е бил и ползвател). Те са съставлявали около 5 % от общия обем на вноса от Китай. Оказалите съдействие вносители са се занимавали основно с търговия на плочки, с изключение на един вносител, за когото търговията с плочки е представлявала малък дял от цялостната му дейност. За тези оказали съдействие вносители делът на вноса от Китай от общото количество закупени продукти е бил значителен (около 3/4). Въпреки че изглежда, че е налице марж, който да компенсира увеличението на цените на китайския внос, тъй като добавката към цената на този внос от страна на вносителите е около 50 %, те обикновено декларират печалба в размер на 5 %.
(143)
Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителите.
(144)
Разследването обаче разкри, че вносителите и ползвателите имат възможност да преминат към продукти с произход от трети държави или от Съюза. Това може да става твърде лесно, тъй като продуктът, предмет на разследването, е произвеждан в редица държави както в Съюза, така и извън него (Турция, Обединените арабски емирства, Египет, Югоизточна Азия, Бразилия и други).
(145)
Един вносител заяви, че се е опитал да смени своите доставчици вследствие на започването на разследването, но усилията му не се увенчали с успех. От друга страна, друг вносител заяви, че този процес вече е бил започнал по време на разследването и е бил успешен. Трети вносител заяви, че той би разширил своето портфолио от доставчици и към некитайски производители и че това би станало безпроблемно.
(146)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки не би попречило на вносителите от Съюза да закупуват сходни продукти от други източници. Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да изолира специфични търговски канали, а да възстанови равнопоставеността и да се противопостави на нечестни търговски практики.
(147)
И на последно място - по-скоро ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им.
3. Интерес на ползвателите
(148)
Комисията се свърза с две големи асоциации на ползвателите в Съюза.
(149)
Промишленият сектор (представен от Европейската федерация на строителната промишленост) реши да не оказва активно съдействие на разследването. Федерацията отговори на първоначалното запитване от страна на Комисията, след което престана да оказва съдействие поради липса на интерес от страна на нейните членове.
(150)
Ниското ниво на съдействие от страна на ползвателите навежда на мисълта, че секторът не разчита основно на китайския внос или, в случай че бъдат въведени мерки, той няма да бъде значително засегнат. Това изглежда е особено вярно за строителния сектор, в който съгласно информация, предоставена от производителите по време на посещенията на място, керамичните плочки имат незначителен дял от крайните разходи. Това твърдение изглежда основателно предвид цените на другите материали, използвани в строителството на нови сгради и обновяването на стари. Освен това, както бе посочено по-горе, източниците на доставки са можели относително лесно да бъдат променяни.
(151)
Европейската асоциация „Направи си сам“ (European Do-It-Yourself Association, EDRA) се свърза с Комисията от името на своите членове. Тя изпрати своите коментари в началото на разследването, в които заяви, че митата биха довели до повишаване на потребителските цени и че преминаването към други източници на доставка би довело до повишаване на разходите както за разпространителите, така и за клиентите. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства.
4. Интерес на крайните потребители
(152)
Комисията се свърза с една асоциация на потребителите, която отговори, че не е заинтересована от това да окаже съдействие на разследването. Нито една друга асоциация на потребителите не се представи.
(153)
Вероятно е въздействието на антидъмпинговите мита за потребителите да бъде ограничено, тъй като добавката в цената, прилагана от прекупвачите, обикновено е много висока. Дори в случай на повишаване на цените те биха имали по-скоро ограничено въздействие върху потребителите, предвид това, че повишението на разходите би било от порядъка на 1,5 и 3 евро за m2 (на базата на средна цена на китайския внос в размер на 4,5 евро през ПР). Индивидуалните потребители купуват ограничени количества плочки и при това не твърде често. Освен това краткосрочното повишение на цените би могло да има благотворно дългосрочно отражение върху потребителите, като гарантира конкурентни условия на пазара. Липсата на конкуренция в дългосрочен план би могла да доведе до още по-голямо повишаване на цените и до изчезване на вноса на ниски цени.
5. Интерес на доставчиците
(154)
Нито един доставчик или сдружение от доставчици не се представи по време на разследването.
(155)
Разследването разкри, че доставчиците, които биха били най-заинтересовани от текущата процедура, са производителите на оборудване за производство на плочки. Разследването показа, че някои китайски производители за закупували такова оборудване от доставчици, установени в Съюза. Независимо от това, от официалните данни стана ясно, че продажбите от Съюза за Китай са следвали стабилна, леко низходяща тенденция по време на последното десетилетие и че Китай е представлявал значителен, макар и не прекалено голям дял от неговите продажби (около 10 %). Основните клиенти на доставчиците са били действително производителите от Съюза, тъй като доставчиците зависят от резултатите на промишлеността на Съюза и проявяват към тях особено голям интерес.
(156)
Освен това липсата на съдействие от страна на този сектор наведе на мисълта, че доставчиците не смятат, че антидъмпинговите мерки срещу вноса на разглеждания продукт биха влошили значително тяхното състояние.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(157)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло не съществуват основателни аргументи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични плочки с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(158)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да се въведат временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт от Китай, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от Китай следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването за тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, произтичаща от тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските единици. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(162)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за производителите, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
(163)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното: на митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(164)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки [в зависимост от случая може да бъде въведен процент], такова увеличение на обема може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалната(ите) митническа(и) ставка(и) и последващо въвеждане на единна ставка за цялата държава.
(165)
Следните предложени митнически ставки се основават на дъмпинговите маржове, установени по време на разследването, тъй като те са били по-ниски от маржовете на вредата. Временните антидъмпингови мита са установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Временно мито
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Всички други оказали съдействие производители
32,3 %
32,3 %
Всички други
73,0 %
73,0 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(166)
Направените по-горе временни констатации се съобщават на всички заинтересовани страни, които са приканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат изслушване. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Дружества, изброени в приложение I
32,3 %
B012
Всички други дружества
73,0 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите власти на държавите-членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 март 2011 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 258/2011,
16. märts 2011,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
19. juunil 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes liitu.
(2)
Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa keraamiliste plaatide tootjate ühendus (CET, edaspidi „kaebuse esitajad”) esitas 69 tootja nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu keraamiliste plaatide kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele, Hiina esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Komisjon teavitas ka Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”), Nigeeria, Brasiilia, Türgi, Indoneesia ja Tai tootjaid, sest neid riike peeti võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(4)
Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel Hiina eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates nimetatud põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. aprillist 2009 kuni 1. märtsini 2010. Konsulteeriti ka Hiina ametiasutustega.
2.1. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(5)
Hiina eksportivatelt tootjatelt saadi valimi koostamise küsimuses 105 nõuetekohast vastust, mis hõlmasid 47 % (vt allpool põhjendus 24) uurimisperioodil toimunud impordist. Seepärast hinnati koostöö tase madalaks.
(6)
Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 koostas komisjon eksportivate tootjate valimi vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal liitu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Moodustatud valimisse kuulus kolm rühma, mis esindasid kümme üksiktootjat, kelle toodang moodustas 14,4 % Hiina koguekspordist liitu ning 31,3 % koostööd tegevate tootjate koguekspordist uurimisperioodil. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamise asjus huvitatud isikute ja Hiina ametiasutustega. Kavandatud valimiga seoses esitati mitmeid märkusi. Asjakohaseid märkusi võeti lõpliku valimi moodustamisel arvesse.
2.2. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(7)
Euroopa keraamiliste plaatide tootjate ühendus kinnitas komisjonile saadetud kirjas, et kõik kaebuse esitanud äriühingud on nõus valimisse kuuluma. Koos muude endast teada andnud äriühingutega oli komisjonil seega teave 73 liidu tootja kohta.
(8)
Valimi koostamisel võeti arvesse keraamiliste plaatide sektori suurt killustatust. Et kahjuanalüüsis ei domineeriks suurte äriühingute tulemused, vaid et selles kajastuks asjakohaselt ka väikeste äriühingute olukord, kelle toodang moodustab valdava osa liidu toodangust, peeti vajalikuks, et valimis oleks esindatud nii väikesed, keskmise suurusega kui ka suured äriühingud.
(9)
Kolm rühma eristati aastase toodangumahu põhjal:
- 1. rühm: suured äriühingud - toodang suurem kui 10 miljonit m2;
- 2. rühm: keskmise suurusega ettevõtted - toodang vahemikus 5-10 miljonit m2;
- 3. rühm: väikeettevõtted - toodang väiksem kui 5 miljonit m2
(10)
Makromajanduslike näitajate analüüsimisel kaaluti konkreetsesse rühma kuuluvate äriühingute tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (lähtudes iga rühma osakaalust kogu keraamiliste plaatide sektoris). Uurimise käigus kogutud teabe põhjal selgus, et 1. ja 2. rühma toodang moodustab kumbki ligikaudu veerandi liidu kogutoodangust ning 3. rühma tootjate toodang moodustab ligikaudu poole liidu kogutoodangust. Väikeste äriühingute rühma kuulub rohkem kui 350 äriühingut. Keskmise suurusega äriühinguid on rohkem kui 40 ning suuri äriühinguid rohkem kui 20.
(11)
Valimisse kaasati kümme äriühingut. Need on kõigi kolme rühma suurimad äriühingud müügi, toodangu ja geograafilise asukoha alusel. Üks valimisse kaasatud äriühing kuulub suurettevõtete rühma, neli keskmise suurusega ettevõtete rühma ja viis väikeettevõtete rühma. Valimisse kuuluvad äriühingud asuvad kuues liikmesriigis (Itaalia, Hispaania, Poola, Portugal, Saksamaa ja Prantsusmaa), mille toodang kokku moodustab rohkem kui 90 % liidu kogutoodangust. Valim esindas 24 % koostööd teinud tootjate kogutoodangust ja 7 % ELi kogutoodangust.
(12)
Uurimise ajal otsustas üks valimisse kuuluv Poola äriühing lõpetada koostöö. Komisjonil ei õnnestunud leida teist Poolas asuvat äriühingut, kes oleks olnud nõus koostööd tegema.
(13)
Hoolimata Poola tootja loobumisest oli valimi representatiivsus suur kõigi põhjendustes 8 ja 10 esitatud tingimuste osas. Seepärast otsustati menetlust jätkata valimi põhjal, kuhu kuulus üheksa tootjat viiest liikmesriigist.
(14)
Kaebuse esitajad palusid äriühingute nimesid mitte avaldada. Komisjon toetas seda palvet.
2.3. Importijate väljavõtteline uuring
(15)
Komisjon sai importijatelt 24 vastust. Väljavõttelisest uuringust jäeti välja kolm suurt importijat: kaks neist olid seotud Hiina eksportijatega ja üks liidu tootjaga (kõnealuse tootja puhul oli import kogumüügiga võrreldes marginaalne).
(16)
Sõltumatud koostööd tegevad importijad esindavad ligikaudu 6 % kogu Hiinast pärit impordist.
(17)
Valimisse võeti seitse äriühingut, kelle import moodustab 95 % sõltumatute koostööd tegevate importijate impordist. Üks nendest äriühingutest oli ka vaatlusaluse toote kasutaja. Valim oli representatiivne ka geograafilise paiknemise osas. Seega hõlmab valim liikmesriike, kelle osakaal liitu suunduvas impordis on üle 49 %, mis kinnitab valimi representatiivsust.
2.4. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(18)
Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Üks eksportivate tootjate rühm taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Muud eksportivate tootjate rühmad taotlesid ainult individuaalset kohtlemist.
(19)
Individuaalse kontrollimise taotlused saadi kaheksalt valimiväliselt äriühingult või seotud äriühingute rühmalt. Nende taotluste kontrollimine oleks esialgses etapis olnud liiga koormav. Siiski otsustatakse alles lõppetapis, kas nendest äriühingutest mõne suhtes kohaldatakse individuaalset kontrollimist.
(20)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimivälistele eksportivatele tootjatele, kes teatasid oma kavatsusest taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, koostööd tegevatele sõltumatutele importijatele ja kõigile teadaolevatele kasutajatele liidus.
(21)
Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kuuluvalt eksportivate tootjate rühmalt, kaheksalt valimiväliselt eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate rühmalt, üheksalt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt ja viielt eksportivast tootjast sõltumatult importijalt. Lisaks esitasid märkusi Euroopa tootjate ühendus (Cerame-Unie), liikmesriikide tootjate ühendused, importijad, importijate ühendused ja kasutajad.
(22)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta turumajandusliku või individuaalse kohtlemise analüüsi, dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrollkäigud üheksa valimisse kuuluva liidu tootja ja järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
Hiina eksportivad tootjad
-
Becarry Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd.
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd.
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd.
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd.
-
Wonderful Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
-
Giavelli S.r.l., seotud Itaalia importija
b)
Hiina hulgimüüjad
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
c)
Hongkongi hulgimüüjad
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
d)
Sõltumatud importijad
-
Enmon GmbH, Saksamaa
e)
Riiklikud tootjate ühendused
-
Confindustria Ceramica (Itaalia)
-
Hispaania keraamiliste plaatide tootjate ühendus (ASCER).
-
APICER (Portugal)
(23)
Kuna oli vaja kindlaks määrata normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tehti selleks, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi USA andmete põhjal, kontrollkäik kahe tootja valdustesse. Kõnealused tootjad palusid oma nimesid mitte avaldada.
3. Uurimisperiood
(24)
Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(25)
Vaatlusalune toode on glasuuritud ja glasuurimata keraamilised põranda-, sillutis-, kolde- ja seinaplaadid ning glasuuritud ja glasuurimata alusel või aluseta keraamilised mosaiikkivid jms (edaspidi „keraamilised plaadid” või „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 alla.
(26)
Keraamilisi plaate kasutatakse peamiselt ehitustööstuses seinte ja põrandate katmiseks.
2. Samasugune toode
(27)
Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast imporditud toode ja liidu tootmisharu valmistatud toode ei ole võrreldavad.
(28)
Seoses sellega tuleks märkida, et komisjoni hinnavõrdluses tugineti tootetüüpidele, mida eristati kaheksal tunnusel põhinevate toote PCN-kontrollnumbrite (edaspidi „kontrollnumbrid”) alusel.
(29)
Kõnealune isik esitas oma väited ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Väidete kohaselt ei ole tooted võrreldavad seetõttu, et liidu ja Hiina tootjad kasutavad erinevat tehnoloogiat, materjale, poleerimist ja mudeleid. Kõrgtehnoloogilistel tootmisliinidel valmistatakse kõrgekvaliteedilisi plaate, mida trükitakse siiditrükis, kasutades paljusid värvitoone. Äriühing selgitas, et siiditrüki, rotatsioontrüki ja tinditrüki puhul kasutatakse erinevat trükitehnoloogiat.
(30)
Huvitatud isikul paluti esitada täpsustavaid märkusi kõikide nende toodete võrreldavuse aspektide kohta, kuid väidete põhjendamiseks tõendeid ei saadud. Peale selle ei esitatud tõendeid võrreldavuse parandamist käsitleva väite kinnituseks. Huvitatud isik tunnistas, et tooteliigid, mida nelja kavandatud kriteeriumi lisamine hõlmaks, moodustavad üksnes 0,5 % keraamiliste plaatide turust. Ärakuulamise eest vastutava ametniku aruandes, milles võeti kokku asjaomase äriühingu seisukoht, tõdeti, et ülejäänud 99,5 % sama kontrollnumbri alla kuuluvatest toodetest olid samasugused.
(31)
Nagu eespool märgitud, ei põhjendanud huvitatud isik täiendavate kriteeriumide lisamise vajadust ega nende võimalikku mõju hindadele. Võttes arvesse asjaomaste tooteliikide väikest turuosa ja isiku selget kinnitust, et 99,5 % plaatidest olid asjaomase kontrollnumbri alusel võrreldavad, tuli PCN-süsteemi kriteeriumide lisamise taotlus esialgu tagasi lükata.
(32)
Vaatlusalusel tootel ning Hiina ja esialgu võrdlusriigiks määratud USA siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdaval tootel leiti olevat samad füüsilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(33)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
1)
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
2)
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3)
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4)
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning
5)
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(34)
Kaks Hiina eksportivate tootjate rühma taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7.
(35)
Selgus, et osapooled (kaks tootjat, üks Hiina hulgimüüja ja üks Hongkongi hulgimüüja), kes väidetavalt moodustasid ühe nendest rühmadest, ei olnud tegelikult omavahel seotud. Seepärast käsitleti kahe Hiina tootja (Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) turumajandusliku kohtlemise taotlusi eraldi.
(36)
Teisest äriühingute rühmast (Wonderful Group), mis koosnes kahest tootjate grupist, mille omanik oli sama valdusettevõte ja mis seetõttu olid omavahel seotud, taotles üks tootjate grupp turumajanduslikku kohtlemist ja teine üksnes individuaalset kohtlemist. Kuna ühte rühma kuuluvad äriühingud peavad kõik taotlema turumajanduslikku kohtlemist ja täitma selleks vajalikud kriteeriumid, ei olnud nimetatud turumajandusliku kohtlemise taotlus täielik ning tuli seega kõrvale jätta. Seega ei saanud selle rühma suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada.
(37)
Becarry Groupi puhul tehti uurimise käigus 1. kriteeriumi osas kindlaks, et tootja ettevõtluslitsents sisaldas eksportmüügi piirangut ning seda kohaldati ka praktikas. Seepärast leiti, et müügiotsuseid ei tehtud vabalt, vaid riik sekkus neisse märkimisväärselt. Mitme rühma kuuluva äriühingu puhul ei olnud võimalik kindlaks teha, kas ja kes oli maksnud äriühingu algkapitali. 2. kriteeriumit kontrollides leiti raamatupidamises tõsiseid puudusi, mis auditiaruandes ei kajastunud. 3. kriteeriumit kontrollides selgus, et mitteturumajanduslikust süsteemist oli üle kandunud mitmeid moonutusi - olulised varad ja nende amortiseerumine ei olnud raamatupidamises nõuetekohaselt registreeritud, lisaks puudusid tõendid selle kohta, et äriühing oleks maakasutusõiguse eest maksnud.
(38)
Äriühingu Shandong Yadi Ceramics Co Ltd. puhul leiti uurimise käigus 1. kriteeriumit kontrollides, et äriühing ei suutnud tõestada, kas äriühingu asutamisel oli ettevõttesse makstud algkapitali, ja kes seda teinud oli. Seega oli võimalus, et osa varadest oli andnud riik. 2. kriteeriumit kontrollides leiti, et raamatupidamises esines tõsiseid auditiaruandes märkimata puudusi ning seega ei saanud raamatupidamist pidada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt auditeerituks. 3. kriteeriumit kontrollides selgus, et mitteturumajanduslikust süsteemist oli üle kandunud mitmeid moonutusi - puudusid tõendid selle kohta, et äriühing oleks maakasutusõiguse või teatavate varade eest maksnud.
(39)
Komisjon edastas turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad järeldused asjaomastele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitajatele ning kutsus neid üles märkusi esitama.
(40)
Turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste avaldamise järel saadi märkused kahelt valimisse kuuluvalt eksportivalt tootjalt, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Kõnealused märkused esitati osa järelduste ümberlükkamiseks, kuid need ei sisaldanud märkusi toetavaid täiendavaid tõendeid ja seetõttu järeldusi ei muudetud.
2. Individuaalne kohtlemine
(41)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogus või juhtivatel positsioonidel on riigiametnikud vähemuses, vastasel juhul tuleb tõendada, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(42)
Valimisse kuuluvad eksportivad tootjad Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Wonderful Group ja Xinruncheng Group taotlesid samuti individuaalset kohtlemist.
(43)
Becarry Groupi puhul leiti, et eespool põhjenduses 37 osutatud eksportmüügipiirangu tõttu ei kujunenud müük vabalt, ning seega lükati selle rühma individuaalse kohtlemise taotlus tagasi.
(44)
Teiste eksportivate tootjate puhul leiti, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele, ning seega võimaldati neile individuaalne kohtlemine. Olemasoleva teabe põhjal leiti esialgu, et kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele vastavad järgmised valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Normaalväärtus
a) Võrdlusriigi valik
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(46)
Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina USAd ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.
(47)
Komisjonile esitati hulk märkusi ning võrdlusriigiks pakuti mitmeid muid riike, eelkõige Brasiiliat, Türgit, Nigeeriat, Taid ja Indoneesiat.
(48)
Seepärast otsustas komisjon teha koostööd teadaolevate tootjatega nendes riikides ja USAs. Küsimustikule vastas ainult kaks vaatlusaluse toote tootjat USAs. Üks Tai tootja esitas mittetäieliku küsimustiku vastuse ning tema tootevalik ei olnud täielikult võrreldav Hiina tootjate toodetega.
(49)
Uurimise käigus selgus, et USAs on vaatlusaluse toote turul konkurents olemas. USA omamaisel turul tegutseb aktiivselt mitu tootjat ning impordimahud on suured. Lisaks selgus uurimise käigus, et Hiinast ja USAst pärit keraamilistel plaatidel on samasugused füüsikalised omadused ja kasutusotstarve ning et tootmisprotsessid on sarnased.
(50)
Väideti, et kuna USA turgu iseloomustab põhiliselt import, konkureerivad USAs ja Hiinas toodetavad keraamilised plaadid erinevates turusegmentides. Seega ei ole omamaisel turul toodetud tooteliigid, mille alusel määratakse kindlaks normaalväärtus, võrreldavad Hiinast liitu eksporditavate tooteliikidega. Uurimise käigus selgus siiski, et USA toodang hõlmab mitmeid tooteliike, mis on võrreldavad Hiinas toodetud ja sealt eksporditud tooteliikidega, nagu märgitud eespool põhjenduses 49.
(51)
Lisaks väideti, et USA-l on ülemaailmsel keraamiliste plaatide turul suhteliselt väike osa. USA omamaisel turul toodeti 2009. aastal siiski ligikaudu 600 miljonit m2, mida tuleb pidada märkimisväärseks koguseks. Võrdlusena tootis Hiina, kes on maailma suurim tootja, sama ajavahemiku jooksul 2 miljardit m2.
(52)
Üks huvitatud isik väitis, et USA ranged kvaliteedistandardid moodustavad mittetariifse tõkke Hiina impordile. Uurimise käigus selgus siiski - nagu eespool märgitud -, et Hiinast USAsse suunduvad impordikogused on suured ning moodustavad põhiosa USA omamaisest tarbimisest. Seepärast lükati tagasi väide, mille kohaselt mittetariifsed tõkked mõjutavad USAs importi ja seega ka konkurentsi.
(53)
Kahe koostööd tegeva USA tootja vastustes esitatud teavet kontrolliti kohapeal. Lõpuks võeti arvesse ainult ühe tootja esitatud teavet, sest seda peeti normaalväärtuse kindlaksmääramisel usaldusväärseks. Teise kontrollitud tootja teave leiti olevat mitteusaldusväärne ning see tuli kõrvale jätta, kuna see tootja esitas ainult osa oma kodumaisest müügist ning kulusid ei olnud võimalik raamatupidamisandmetega täielikult vastavusse viia.
(54)
Seega tehakse esialgne järeldus, et USA on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.
b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(55)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on kirjeldatud allpool.
(56)
USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate poolt liitu eksporditava vaatlusaluse toote mahuga võrreldes olevat representatiivne.
(57)
Leiti, et uurimisperioodil toimus USA tootja valmistatud samasuguse toote iga tooteliigi müük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele tavapärase kaubandustegevuse tingimustes. Kuid kuna USAs toodetud ja müüdud samasuguse toote ja Hiinast liitu eksporditud vaatlusaluse toote kvaliteet on erinev, leiti, et teatavate tooteliikide puhul on õigem kehtestada arvestuslik normaalväärtus, et saaks arvesse võtta kvaliteedi erinevust ning tagada, et võrdlus oleks õiglane (vt põhjendus 61).
(58)
Normaalväärtuse arvutamiseks lisati USA tootja tootmiskuludele tema müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel, mida USA tootja oli esitanud samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.
c) Eksportivate tootjate ekspordihinnad
(59)
Valimisse kuuluvate Hiina eksportijate ekspordihinnad määrati kindlaks esimese sõltumatu tarbija poolt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel Kui müük toimus seotud importija kaudu liidus, arvutati hinnad kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit. Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportiva tootja seotuse tõttu seotud importijaga.
d) Võrdlus
(60)
Dumpingumarginaalid määrati kindlaks, võrreldes valimisse kuuluvate eksportijate individuaalseid ekspordihindu tehasest hankimise tasandil omamaiste müügihindade või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega.
(61)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Normaalväärtust kohandati omaduste erinevuse osas, et võtta arvesse muude kui portselanplaatide madalamat hinda - peamiselt OEM-märgistuse ja kvaliteedierinevuste tõttu teatavate tooteliikide puhul, mida võrdlusriigi tootja ei tooda. Vastavalt vajadusele võeti kohandamisel arvesse mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamiskulusid, laenumakseid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.
4. Dumpingumarginaalid
a) Valimisse kuuluvad ja koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist
(62)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati valimisse kuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu on eespool kirjeldatud.
(63)
Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Esialgne dumpingumarginaal
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad
(64)
Valimiväliste koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõikega 6.
(65)
Hiina eksportiva tootja puhul, kes kuulus valimisse, kuid kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), määrati dumpingumarginaal samuti kindlaks eespool põhjenduses 64 kirjeldatud viisil.
c) Kõik teised (koostööst hoidunud) eksportivad tootjad
(66)
Kõikide teiste koostööst hoiduvate Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal määrati kindlaks, kasutades koostööd tegeva eksportiva tootja tüüpilise tooteliigi suurimat dumpingumarginaali.
(67)
Selle põhjal on valimi esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal ja üleriigiliselt kohaldatav dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:
Valimi kaalutud keskmine nende koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kes ei olnud valimisse kaasatud või kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist (vt I lisa)
32,3 %
Dumpingu jääkmarginaal koostööst hoidunud eksportivate tootjate puhul
73,0 %
D. KAHJU
1. Tootmine liidus ja liidu tootmisharu
(68)
Nagu põhjenduses 8 märgitud, on liidu keraamiliste plaatide valmistamise sektor äärmiselt killustunud. Keraamilisi plaate toodab rohkem kui 500 tootjat.
(69)
Nagu eespool märgitud, on liidu tootmisharu jagatud kolme segmenti: väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtted. Väikesed ettevõtted toodavad poole liidu kogutoodangust.
(70)
Riiklike ja Euroopa ühenduste esitatud andmed hõlmavad arvestuslikult 75 % liidu toodangust. Neid andmeid on vastastikku võrreldud nii üksikute tootjate ja riiklike ühenduste andmete kui ka statistilistest allikatest (nt Prodcom) saadud andmetega. Ülejäänud toodangu maht ja väärtus on samade andmeallikate alusel ekstrapoleeritud. Seega toodeti uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidus ligikaudu 895 miljonit m2. Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
2. Liidu tarbimine
(71)
Liidu tarbimise kindlaksmääramiseks lisati importi käsitlevatele Eurostati andmetele liidu tootjate liidu turu müügiandmed. Andmed vaatlusaluse toote kogumüügi kohta liidu turul põhinevad nii riiklike kui ka Euroopa tootjate ühenduste esitatud kontrollitud andmetel. Liidu kogumüük saadi ühenduste ja Prodcomi andmete ekstrapoleerimise tulemusena.
(72)
Vaatlusalusel perioodil, st 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, vähenes liidu tarbimine 29 %; vähenemine oli suurim 2007. ja 2008. aasta vahel - 13 %. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 2009. aastaga võrreldes 8 %.
Tabel 1
Tarbimine
Maht (tuhandetes m2)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
+ Koguimport
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Liidu turul müüdud liidu toodang
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
= Tarbimine
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007 = 100)
100
87
77
71
Tarbimise langus võrreldes eelmise aastaga
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Import Hiinast
3.1. Vaatlusaluse toote impordi maht, turuosa ja hinnad
(73)
Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.
Tabel 2
Import Hiinast
Maht (tuhandetes m2)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit impordi maht
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007 = 100)
100
96
91
97
Areng aastate lõikes
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Asjaomasest riigist pärit impordi hind (eurot/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007 = 100)
100
105
95
97
Areng aastate lõikes
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Hiinast pärit koguimpordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 3 % ja oli uurimisperioodil ligikaudu 66 miljonit m2. Langussuund oli iseenesest kooskõlas tarbimise langusega, kuid see ei olnud kaugeltki nii märkimisväärne ning toimus 2007. ja 2009. aasta vahel. Ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes Hiinast pärit import 6 %. Kui olukorda vaadelda kogu vaatlusaluse perioodi perspektiivis, suurenes Hiina impordi turuosa 35 % - 4,8 %-lt 2007. aastal 6,5 %-ni uurimisperioodil.
(75)
Hiina impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 % - 4,7 eurolt m2 eest 4,5 euroni m2 eest.
3.2. Hindade allalöömine
(76)
Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigiti liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) Hiinast pärit impordi kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kaubandustaset.
(77)
Võrdluse põhjal selgus, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Väljendatuna protsendina viimati nimetatust, jäi hindade alllöömine vahemikku 44-57 %. Arvutused põhinesid valimisse kuuluvate liidu tootjate ja Hiina eksportivate tootjate esitatud andmetel.
4. Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina
(78)
Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.
Tabel 3
Import muudest kolmandatest riikidest
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Import muudest riikidest (tuhandetes m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007 = 100)
100
85
60
60
Muudest riikidest pärit impordi turuosa
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Keskmine hind (eurot/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007 = 100)
100
113
122
122
Import Türgist (tuhandetes m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Türgi turuosa
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Keskmine hind (eurot/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Import muudest riikidest kui Hiina ja Türgi
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007 = 100)
100
80
58
57
Keskmine hind (eurot/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %. Seega vähenes sellise impordi turuosa 14 % - 6,2 %-lt 5,3 %-ni.
(80)
Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 22 %, jäädes märgatavalt kõrgemaks kui Hiina eksportmüügi keskmine hind (19 % võrra uurimisperioodil).
5. Liidu tootmisharu olukord
5.1. Üldosa
(81)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
(82)
Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamisel tugineti Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmetele, mida kontrolliti tootjate esitatud teabe ja kättesaadava ametliku statistika põhjal.
(83)
Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, tööhõive, palgad, tootlikkus, varud, tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime) analüüsiti valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kontrolliti nõuetekohaselt.
5.2. Makromajanduslikud näitajad
5.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(84)
Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt ehk 32 %. Vähenemine kajastas üldjoontes (vaatlusaluse perioodi jooksul) märkimisväärset tarbimise langust (29 % vaatlusalusel perioodil, vt põhjendus 72 eespool), kuid järgis siiski erinevat suundumust. Toodang vähenes 2007. ja 2009. aasta vahel 32 %, suurim langus toimus 2008. ja 2009. aasta vahel - 23 %. Seejärel see stabiliseerus ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini.
Tabel 4
Liidu kogutoodang
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (tuhandetes m2)
Toodang
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes 2007. ja 2008. aasta vahel 5 % ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel kokku 27 %.
Tabel 5
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (tuhandetes m2)
Tootmisvõimsus
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007 = 100)
100
95
93
93
Tootmisvõimsuse rakendamine
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Müügimahud ja turuosa
(86)
Sarnaselt tootmismahu suundumustega vähenes liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurusjärgus, mis on võrreldav tarbimise vähenemisega, st 30 % vaatlusalusel perioodil. Liidu tootmisharu müük on iga-aastase vähenemise osas järginud tarbimisega sarnast suundumust.
Tabel 6
Müügimaht sõltumatutele tarbijatele
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Maht (tuhandetes m2)
Müük liidus
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 1 protsendipunkti võrra.
Tabel 7
Liidu tootmisharu turuosa
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Tööhõive ja tootlikkus
(88)
Tööhõive vähenes 2007. ja 2008. aasta vahel 11 %.. Vaatlusalusel perioodil vähenes see 16 %.
Tabel 8
Tööhõive
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Keskmine periood
Tööhõive kokku
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, püsis 2007. ja 2008. aasta vahel stabiilsel tasemel. Tootlikkus langes siiski 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 19 %, mis oli seotud tootmise vähenemisega.
Tabel 9
Tootlikkus
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootlikkus (m2 aastas töötaja kohta)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dumpingumarginaali suurus
(90)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt suuremad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.
5.3. Mikromajanduslikud näitajad
(91)
Mikromajanduslike näitajate (varud, müügihinnad, rahavoog, tulusus, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad) analüüs viidi läbi iga äriühingu kohta eraldi, st nende liidu tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud.
5.3.1. Üldised märkused
(92)
Teatavate mikromajanduslike näitajate puhul (müügihind, tootmiskulud, tulusus ja investeeringutasuvus, st muul viisil kui absoluutväärtusena väljendatud näitajad ehk ainult protsendimäärana väljendatud näitajad) kaaluti valimisse kuuluvate äriühingute konkreetse rühma tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (kasutades iga rühma osakaalu kogu keraamiliste plaatide valmistamise sektoris - väikesed ettevõtted 52 %, keskmise suurusega ja suured ettevõtted kumbki 24 %). Selle tulemusena tagati see, et kahjuanalüüsis ei domineerinud suurte äriühingute tulemused ning väikeste äriühingute olukord, kelle toodang moodustab kokku suurima osa liidu toodangust, leidis asjakohast kajastamist.
5.3.2. Varud
(93)
Kuigi liidu tootmisharu lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes 14 %, kasvasid need märkimisväärselt, väljendatuna protsendina toodangust (37 %)
Tabel 10
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Varud (tuhandetes m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Varud protsendina toodangust
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Varude kasv on selge kahjunäitaja. Sektori äriühingutel on tavapäraselt varus kolme kuu toodang, kuid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi survel on varud suurenenud kuni kuuekuulise toodangu suuruseks. Varud kasvasid ühtlaselt ja püsivalt 43 %-lt 2007. aastal kuni 59 %-ni uurimisperioodil.
(95)
Varude kasvu saab seletada sellega, et Hiina eksportivad tootjad keskendusid homogeensete toodete suurte partiide müügile, samas kui liidu tootmisharu pakkus palju laiemat tootevalikut nii tooteliikide, värvitoonide kui ka suuruse osas. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu varusid suurendama.
5.3.3. Müügihinnad
(96)
Liidu tootmisharu müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 10 %.
Tabel 11
Ühiku müügihind liidu turul
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Ühiku müügihind liidu turul (eurot/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Hinnatõusu põhjustas mitu tegurit. Esimene põhjus oli vajadus katta tootmiskulude tõus, mis samal ajavahemikul oli 14 % (vt põhjendus 106). Täiendavaks hinnatõusu põhjuseks olid kasvavad varud (vt eespool põhjendus 95) ja liidu tootmisharu muutunud tootevalik. Hiina import keskendus homogeensete toodete suurte partiide müügile. Liidu tootmisharu pidi seega keskenduma vaatlusaluse toote väikestele partiidele, mille puhul nõudlus oli enam killustunud tooteliikide, värvitoonide ja suuruse osas ning kogused olid väikesed.
(98)
Hoolimata ühikuhinna tõusust tegutses liidu tootmisharu allpool eesmärgiks seatud tulususe taset. Väikeettevõtete sektor töötas tegelikult kahjumiga.
(99)
Hiinast pärit impordi hinnaarenguid on kirjeldatud põhjenduses 75. Kõnealused hinnad järgisid liidu tootmisharust erinevat suundumust ning olid püsivalt madalamad. Uurimisperioodil moodustasid Hiinast pärit impordi hinnad poole liidu tootmisharu hindadest.
5.3.4. Tulusus, rahavood, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad
(100)
Nagu eespool märgitud, kasvasid tootmiskulud rohkem kui müügihinnad. Kulud suurenesid vaatlusalusel perioodil 14 %, kuid liidu tootmisharul õnnestus hindu tõsta üksnes 9 %. Tulusus vähenes 3,9 %-lt 2007. aastal 0,4 %-ni uurimisperioodil. Tootmisharu kahjum oli suurim 2009. aastal, kui kulutusi ei suudetud katta ning kahjum oli 1,2 %. Kolmest tootjarühmast mõjutas see enim väikeettevõtteid, kes olid olnud kahjumis alates 2008. aastast. Suured ja keskmise suurusega ettevõtted suutsid hoolimata tulususe olulisest vähenemisest müüa tagasihoidliku, kuid mitte jätkusuutliku kasumiga.
(101)
Suurte ja keskmise suurusega ettevõtete kasumit ei saa konfidentsiaalsuse huvides avaldada. Suurte ettevõtete rühmas arvutati kasum ühe äriühingu andmete alusel, mistõttu keskmise suurusega ettevõtete andmete avaldamine annaks teistele äriühingutele võimaluse muude segmentide kasumite arvutamiseks, kuna kaalutud kogukasumid on teada.
Tabel 12
Tulusus, rahavood, investeeringutasuvus, investeeringud ja palgad
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Netokasum liidu müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Rahavood (tuhandetes eurodes)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007 = 100)
100
64
48
46
Investeeringutasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)
8,3%
4,0%
- 0,5 %
1,1 %
Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007 = 100)
100
100
70
72
Aastane tööjõukulu töötaja kohta aastas (eurodes)
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Rahavoog, mis väljendab tootmisharu võimet oma tegevust ise finantseerida, püsis vaatlusalusel perioodil positiivsena. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes see siiski ligikaudu 54 %.
(103)
Investeeringutasuvus järgis kogu vaatlusaluse perioodi vältel suures osas tulususega sama suundumust.
(104)
Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 28 %.
(105)
Ajavahemikus 2007. aastast kuni uurimisperioodini vähenes töötajate keskmine palk 4 %.
5.3.5. Tootmiskulud
Tabel 13
Tootmiskulud
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tootmiskulud (eurot/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Nagu eespool märgitud, kasvasid tootmiskulud vaatlusalusel perioodil 14 %. Selle põhjuseks oli varude kasv (vt eespool põhjendus 95) ja liidu tootmisharu muutunud tootevalik (laiem valik tooteliikide, värvitoonide ja suuruse osas), samas keskendus Hiina import suurtele homogeensetele tootepartiidele. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu varusid suurendama ning lisaks pakkuma laiemat tootevalikut.
6. Järeldus kahju kohta
(107)
Uurimise tulemusena selgus, et kahjunäitajad (tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, müük sõltumatutele tarbijatele ja tööhõive) vaatlusalusel perioodil halvenesid. Kuigi ei saa arvestamata jätta asjaolu, et tootmisharu mõjutas tarbimise negatiivne areng, tuleb siiski märkida, et Hiina suutis oma impordi turuosa hinnasurve abil kasvatada.
(108)
Lisaks avaldas see vaatlusalusel perioodil olulist negatiivset mõju liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu tulusus, investeeringutasuvus ja rahavood. Varude oluline kasv vaatlusalusel perioodil (37 %) on selge kahjunäitaja. Varude kasvu saab seletada sellega, et Hiina eksportivad tootjad keskendusid homogeensete toodete suurte partiide müügile, samas kui liidu tootmisharu pakkus palju laiemat tootevalikut nii tooteliikide, värvitoonide kui ka suuruse osas. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu suurendama varusid ning pakkuma laiemat tootevalikut.
(109)
Liidu tootmisharu müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil, kuid selle peapõhjus oli tootmiskulude suurenemine. Kokkuvõttes tulusus halvenes vaatlusaluse perioodi jooksul. Väikeettevõtete rühm, mis moodustas poole liidu tootmisharust, töötas kahjumiga alates 2008. aastast. Seepärast ei suutnud tootmisharu ka hoolimata müügihindade tõusust piisavalt kasumit teenida. Tootmisharu ei saanud tõsta müügihindu tasemeni, mis oleks taganud pikaajalise eduka toimimise jaoks vajaliku tulususe määra.
(110)
Eurostati andmetel põhinev hinnaanalüüs näitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus suurenes 40 %-lt 2007. ja 2008. aastal ligikaudu 50 %-ni 2009. aastal ja uurimisperioodil.
(111)
Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(112)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. Hiinast pärit impordi mõju
(113)
Hiina eksportivate tootjate turuosa kasv vaatlusalusel perioodil langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu tulususe languse ja varude märkimisväärse kasvuga.
(114)
Samal ajal vähenes ka liidu tarbimine. Kuigi Hiina impordi maht vähenes tarbimise langust järgides 2007. ja 2009. aasta vahelisel perioodil 9 protsendipunkti (langus ei toimunud siiski samas tempos - tarbimine vähenes samal ajavahemikul 23 protsendipunkti), on Hiina impordi turuosa alates 2007. aastast püsivalt kasvanud. Pealegi kasvas Hiina import 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 protsendipunkti, kuigi tarbimine langes samal ajal 6 protsendipunkti võrra.
(115)
Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väga suur (Eurostati andmete põhjal). Erinevus oli juba 2007. aastal suurem kui 40 %, mis viitab sellele, et Hiina eksportivad tootjad võtsid hinnastrateegia kasutusele enne majanduskriisi. Kriisi järel hinnavahe kasvas ning jõudis uurimisperioodil 50 %-ni.
(116)
Hiina impordi turuosa kasv ja hindade alanemine ning liidu tootmisharu ja Hiina impordi vahelise hinnaerinevuse suurenemine langesid ajaliselt kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit impordi mõju
(117)
Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %. Sellise impordi turuosa vähenes samuti pisut (ligikaudu 1 %) samal ajavahemikul. Kui 2007. aastal oli sellise impordi hind võrreldav Hiina impordihinnaga, siis 2009. aastal oli hinnaerinevus 18 % ja uurimisperioodil 16 %.
(118)
Türgi on suuruselt teine liitu eksportija ja uurimisperioodil oli Türgi turuosa 3 %. See püsis stabiilsena (langes vaid 0,4 %) ka vaatlusaluse perioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes Türgist pärit impordi maht 37 %. Kuigi Türgi impordi hinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad (ligikaudu 40 % vaatlusperioodil), suurenes Türgi ja Hiina impordi hinnaerinevus 2009. aastal ja uurimisperioodil 16-protsendiliseks, kusjuures Türgi impordi hinnad tõusid 22 %. Seetõttu ei saa välistada võimalust, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit import tekitas liidu tootmisharule vähesel määral kahju. Siiski ei kaotanud selline import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga.
4. Liidu tootmisharu killustatuse mõju
(119)
Liidu keraamiliste plaatide sektor on äärmiselt killustunud. Äriühingute koguarv siiski vähenes vaatlusalusel perioodil kaks aastakümmet kestnud konsolideerumisprotsessi tulemusena. Kõige märkimisväärsem on siiski see, et nendes liikmesriikides, kelle osa toodangus on suurim ja kus ka killustatus on suurim, tegutsevad äriühingud uurimise kohaselt klastrites. Selline struktuur tagab ressursside tõhusa jaotumise. Praktikas annab killustumine suurtele äriühingutele võimaluse tellida teatavaid tooteliike (värvitoonid, suurus jne) alltöövõtuna väikestelt äriühingutelt. Väikeste äriühingute abil on tootmisharu võimeline tarnima paljusid tooteliike lühikese ajaga. See osutus eriti oluliseks olukorras, kus Hiina konkurendid müüsid suuri homogeensete toodete partiisid, mille puhul puudub paindlikkus mudelite, värvitoonide jne osas. Seega ei ole võimalik kindlaks teha põhjuslikku seost killustumise ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahel vaatlusalusel perioodil.
4.1. Majanduskriisi mõju
(120)
Uurimine näitas, et majanduskriis avaldas kahtlemata mõju liidu tootmisharu olukorrale.
(121)
Mõju oli peamiselt seotud ehitustööstuse olukorra halvenemisega, mis kajastus keraamiliste plaatide tarbimise vähenemises. 2009. aastal vähenes liidu kogu ehitusalane tegevus 7,5 % (3). Üldise majandusolukorra täpsem mõju ehitustööstusele erineb sõltuvalt tootmisharu konkreetsest segmendist (4). Ehitustegevuse vähenemine 2009. aastal mõjutas enim uute elamute ja eraomanduses olevate mitteeluruumide ehitamist. Tsiviilehitust mõjutas kriis vähem ning avaliku sektori mitteeluruumide ehitamine isegi kasvas 2009. aastal 1,1 % võrra. Euroopa Ehitustööstuse Föderatsiooni hinnangul kajastas selline suundumus valitsuste katseid stimuleerivate meetmete pakettide abil säilitada ja isegi suurendada avalikele hoonetele ja infrastruktuuridele tehtavaid kulutusi. Samal viisil leevendasid energiatõhusate lahenduste toetuseks antavad rahalised stiimulid majanduskriisi mõju remondi- ja hooldustööde sektorile.
(122)
Eespool nimetatud suundumused avaldasid positiivset mõju remondi- ja hooldustööde sektorile (positiivne mõju järgtööstuse toodangule, müügile ja tulususele, kuna kasumimarginaalid on jaesektoris suuremad). Igal juhul mõjutas majanduskriis neid sektoreid vähem.
(123)
Järgnev analüüs osutab sellele, et kuigi majanduskriis võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, oli liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjuseks siiski dumpinguhinnaga import Hiinast.
(124)
Esiteks selgus uurimise käigus, et ehitustööstus hakkas uurimisperioodil majandussurutise mõjudest üle saama, samas kui liidu tootmisharu näitajad jätkuvalt halvenesid.
(125)
Oluline tegur on ka varude kujunemine, mis praegusel juhul on selge kahjunäitaja (vt eespool põhjendus 93). Varud on aasta-aastalt püsivalt suurenenud. Selline ühtlane ja püsib kasv osutab sellele, et liidu tootmisharu oli tõepoolest Hiina eksportivate tootjate pideva surve all. Kui varude kasv tuleneks majanduskriisist, oleks varud kasvanud oluliselt pigem kriisiaastatel kui pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi vältel.
(126)
Tulususe näitajate analüüs näitas eelkõige väikeste äriühingute puhul, kelle toodang moodustas 50 % liidu toodangust uurimisperioodil, et nende kasum oli juba 2007. aastal väga väike (0,3 %) ning seejärel on nad tegutsenud kahjumiga. See viitab sellele, et nende olukord hakkas halvenema juba enne kriisi.
(127)
Ülalmainitut silmas pidades leitakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise peamine põhjus oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga import. Kuigi liidu tootmisharu kantud kahjus võis olla osa majanduskriisil ja sellest tuleneval nõudluse vähenemisel, ei muuda see olematuks põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
4.2. Väited enda põhjustatud kahju kohta
(128)
Üks importija väitis, et kahju peamine põhjus oli Poola keraamiliste plaatide tootjate madala hinnaga müük. Sellega seoses tuleb märkida, et kahjuanalüüs tuleks läbi viia liidu tootmisharu kui terviku tasandil, mitte selle ühe osa suhtes. Sellegipoolest analüüsis komisjon Poola turu olukorda kättesaadava teabe põhjal (tuleb meenutada, et valimisse kaasatud Poola äriühing otsustas koostöö katkestada ja ükski teine Poola äriühing koostööd tegema ei nõustunud).
(129)
Kõigepealt leiti, et mahu poolest oli ülejäänud liidu turule suunatud Poola müügi turuosa uurimisperioodil alla 3 %.
(130)
Teiseks, kui Poola äriühingud oleksid uurimises koostööd teinud ja nende hindu oleks hindade allalöömise analüüsimisel arvesse võetud, oleks sellel olnud väga väike mõju üldisele hindade allalöömise arvutusele. Kuna Poola äriühing koostööd ei teinud, ei olnud võimalik saada üksikasjalikku hinnateavet toote kontrollnumbrite lõikes. Kuid isegi „maksimaalse mõju” lähenemisviisi korral, eeldades, et kogu Poola müük olnuks arvutusse kaasatud, oleks mõju olnud marginaalne ega oleks muutnud üldpilti, arvestades suhteliselt väikest müügimahtu (5).
(131)
Selle põhjal võib öelda, et kui Poola müügil üldse oli mõju liidu tootmisharu kantud kahjule, oli see piiratud.
(132)
Teiseks väideti enda põhjustatud kahju kohta, et mõned liidu tootjad lisasid Hiinast imporditud keraamilised plaadid oma kataloogidesse ja müüsid neid oma kaubamärgi all edasi. See väide ei olnud siiski põhjendatud ning lisaks nähtus uurimise ajal kogutud tõenditest, et see import oli marginaalne. Seega ei saa järeldada, et sellel ELi tootjate impordil oli osa liidu tootmisharu kantud kahjus.
5. Liidu tootmisharu eksport
(133)
Dumpinguhinnaga impordile lisaks uuriti muude teadaolevate tegurite hulgas, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada, ka liidu tootmisharu eksporti, et vältida nende muude tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. Eurostati andmete analüüs näitas tõepoolest, et eksport liidust vähenes 44 %. Kuid selle ekspordi hinnad tõusid 32 %. Koostööd tegevate valimisse kuuluvate tootjate puhul ei olnud see vähenemine nii märkimisväärne (- 24 %). Samuti näitas uurimine, et ekspordi osa protsendina liidu tootmisharu kogumüügist suurenes 17 %-lt 2007. aastal 19 %-ni 2009. aastal. Lisaks, olgugi et koostööd tegevate liidu tootjate ekspordimahud vähenesid, ei olnud see vähenemine nii märkimisväärne kui langus liidu turul (eksport langes 24 %, samas kui liidu müük langes 30 %). Sellepärast leitakse, et ekspordimahu vähenemine ei selgita liidu tootmisharu kantud kahju määra.
(134)
Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu ekspordil ei olnud osa tootmisharu kantud olulise kahju tekkimises.
6. Järeldus põhjusliku seose kohta
(135)
Seega järeldati, et liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Majanduskriis ja import kolmandatest riikidest peale Hiina mõjutasid liidu tootmisharu olukorda, aga need ei muutnud olematuks kindlakstehtud põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
(136)
Lähtudes eespool esitatud analüüsist, mis käsitles kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.
F. LIIDU HUVID
1. Liidu tootmisharu huvid
(137)
Euroopa tootjate ühendus (Cerame-Unie) ja suuremad riiklikud tootjate ühendused tegid tõhusat koostööd ja pakkusid toetust. Lisaks ei teatanud ükski liidu tootja oma vastuseisust uurimise algatamisele või meetmete kehtestamisele. See lubab oletada, et meetmete võtmine on selgelt liidu tootjate huvides.
(138)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharule on tekkinud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 76 jj).
(139)
Võib eeldada, et liidu tootmisharu saaks kasu meetmetest, mis tõenäoliselt hoiaksid ära edasise madala dumpinguhinnaga impordi.
(140)
Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et madala dumpinguhinnaga keraamiliste plaatide import jätkub või isegi suureneb. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist tingitud müügihindade langus mõjutaks jätkuvalt negatiivselt liidu tootjate müügihindu ja kasumit.
(141)
Kuna liidu tootmisharu rahaline olukord ja kasumlikkus ei ole piisavalt stabiilsed, et seista vastu edasisele dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvele, mis nende hinnad märkimisväärselt alla lõi, oleks tõenäoliselt suur hulk liidu tootjaid sunnitud tegevuse lõpetama.
2. Importijate huvid
(142)
Koostööd teinud sõltumatute importijate ja kasutajate import moodustas umbes 6 % kogu Hiinast pärit impordi mahust. Valimi koostamisel (vt põhjendus 15) valiti välja seitse sõltumatut importijat (kellest üks on kasutaja). Nende import moodustab umbes 5 % kogu Hiinast pärit impordist. Koostööd tegevad importijad kauplesid peamiselt keraamiliste plaatidega, välja arvatud üks importija, kelle üldisest äritegevusest moodustas keraamiliste plaatidega kauplemine väikese osa. Nende koostööd tegevate importijate puhul moodustas Hiinast pärit import väga olulise osa nende koguostudest (üle 3/4). Kuigi näib, et on olemas varu Hiina impordi hinnatõusuga toimetulekuks, kuna importijate juurdehindlus on selle impordi puhul umbes 50 %, deklareerivad nad tavaliselt umbes 5 % suuruse kasumi.
(143)
Seega oleks meetmete kehtestamisel lihtsalt kulu seisukohast väga tõenäoliselt mõju importijate äritegevusele.
(144)
Siiski nähtus uurimisest, et importijatel ja kasutajatel on võimalik hakata kasutama kolmandatest riikidest või liidust tarnitud tooteid. Seda ümberkorraldust oleks võrdlemisi lihtne teha, sest uurimisalust toodet valmistatakse paljudes riikides nii liidus kui ka väljaspool (Türgis, Araabia Ühendemiraatides, Egiptuses, Kagu-Aasias, Brasiilias ja mujal).
(145)
Üks importija teatas, et ta püüdis uurimise algatamise järel tarnijaid vahetada, kuid edutult. Teisest küljest teatas teine importija, et see protsess käis juba uurimise ajal ja oli edukas. Kolmas importija väitis, et ta kavatseb lisada oma tarnijate sekka ka mujal kui Hiinas asuvad tootjad ja et see on lihtsalt teostatav.
(146)
Sellepärast järeldatakse esialgu, et meetmete kehtestamine ei takistaks liidu importijail sarnaste toodete ostmist muudest allikatest. Lisaks ei ole dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk teatavaid kaubanduskanaleid sulgeda, vaid taastada võrdsed võimalused ja kõrvaldada ebaõiglane kaubanduspraktika.
(147)
Lõpuks lubab sõltumatute importijate üpris vähene koostöö oletada, et meetmete võtmine ei mõjutaks nende tegevust märkimisväärselt.
3. Kasutajate huvid
(148)
Komisjon võttis ühendust kahe peamise kasutajate ühendusega liidus.
(149)
Ehitussektor (mida esindab Euroopa ehitustööstuse ühendus) otsustas, et ei tee uurimises aktiivselt koostööd. Sektor vastas komisjoni esialgsele järelepärimisele, kuid hiljem loobus koostööst liikmete huvi puudumise tõttu.
(150)
Kasutajate vähesest koostööst võib järeldada, et sektor ei sõltu oluliselt Hiina impordist või et see ei saaks meetmete kehtestamise korral märkimisväärset kahju. Eriti võib seda öelda ehitussektori kohta, kus keraamilistel plaatidel on lõplikus maksumuses marginaalne osa, nagu tootjad kontrollkäikude ajal ka ütlesid. See tundub mõistlik, arvestades teiste materjalide maksumust uutes ehitistes ja renoveerimisel. Samuti, nagu juba eespool mainitud, saaks tarneallikaid võrdlemisi lihtsasti vahetada.
(151)
Euroopa majapidamis- ja käsitöökaupade müüjate ühendus (European Do-It-Yourself Retail Association (EDRA)) võttis oma liikmete nimel komisjoniga ühendust. Ühendus esitas oma märkused uurimise alguses, väites, et tollimaksude tõttu tõuseksid tarbijahinnad ja üleminek teistele tarneallikatele oleks väga kulukas nii turustajatele kui ka tarbijatele. Need väited ei ole siiski põhjendatud.
4. Lõpptarbijate huvid
(152)
Komisjon võttis ühendust ühe tarbijate ühendusega, kes vastas, et ei ole koostööst huvitatud. Ükski teine tarbijate ühendus endast teada ei andnud.
(153)
Dumpinguvastaste tollimaksude mõju tarbijatele on tõenäoliselt väike, sest edasimüüjate juurdehindlus on tavaliselt väga suur. Isegi hinnatõusul oleks tarbijatele pigem väike mõju, arvestades, et kulud suureneksid 1,5-3 eurot ruutmeetri kohta (tuginedes Hiinast pärit impordi keskmisele hinnale (4,5 eurot) uurimisperioodil). Üksiktarbijad ostavad keraamilisi plaate väikeses koguses ja mitte kuigi sageli. Lühiajaline hinnatõus võib olla tarbijatele pikas perspektiivis isegi kasulik, tagades konkurentsi turul. Konkurentsi puudumine pikas perspektiivis võib kaasa tuua veelgi suurema hinnatõusu ja odava impordi kadumise.
5. Tarnijate huvid
(154)
Uurimise jooksul ei andnud endast teada ükski tarnija ega tarnijate ühendus.
(155)
Uurimine näitas, et tarnijad, kes võiksid olla käimasolevast menetlusest kõige enam huvitatud, olid keraamiliste plaatide tootmiseks kasutatavate seadmete tootjad. Uurimisest nähtus, et teatavad Hiina tootjad ostsid selliseid seadmeid liidus asuvatelt tarnijatelt. Siiski nähtus ametlikest andmetest, et Hiinasse suunatud liidu müük järgis viimasel kümnendil stabiilset, pisut langevat trendi ja et müük Hiinasse moodustas olulise, kuid mitte valdava osa (umbes 10 %) nende kogumüügist. Tarnijate peamised kliendid olid liidu tootjad, mistõttu tarnijad on liidu tootmisharu tegevusest äärmiselt huvitatud ja sõltuvad sellest.
(156)
Veelgi enam, kuna see sektor koostööd ei teinud, võis oletada, et tarnijad ei leia, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatavad dumpinguvastased meetmed oluliselt nende olukorda kahjustaks.
6. Järeldus liidu huvide kohta
(157)
Eespool mainitut silmas pidades järeldati esialgu, et üldiselt puuduvad kaalukad vastuväited Hiinast pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes kehtestatavatele ajutistele meetmetele.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamise tase
(158)
Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi dumpingu, sellest tuleneva kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi edasist kahjustavat mõju liidu tootmisharule.
2. Ajutised meetmed
(159)
Eelöeldut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale.
(160)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(161)
Kõik taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (6) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(162)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.
(163)
Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.
(164)
Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist (sõltuvalt juhtumist võib kehtestada teatava protsendi), võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul - ja kui tingimused on täidetud - võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.
(165)
Järgmised soovitatavad tollimaksumäärad põhinevad uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalidel, kuna need olid väiksemad kui kahjumarginaalid. Ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised.
Äriühing
Dumpingumarginaal
Ajutine tollimaks
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
26,2 %
Kõik teised koostööd tegevad tootjad
32,3 %
32,3 %
Kõik ülejäänud
73,0 %
73,0 %
H. LÕPPSÄTE
(166)
Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 alla kuuluvate glasuuritud ja glasuurimata keraamiliste põranda-, sillutis-, kolde- ja seinaplaatide ning glasuuritud ja glasuurimata, alusel või aluseta keraamiliste mosaiikkivide jms impordi suhtes.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine.
Äriühing
Tollimaks
TARICi lisakood
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd.;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
I lisas loetletud äriühingud
32,3 %
B012
Kõik teised äriühingud
73,0 %
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. märts 2011