РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 737/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 август 2012 година
относно опазването на някои видове запаси в Келтско море
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета от 30 март 1998 г. относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми (1), и по-специално член 45, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (2) общата политика в тази област трябва да предвижда последователни мерки за опазването, управлението и експлоатацията на живите водни ресурси, в това число специфични мерки за намаляване на последствията от риболовните дейности върху морските екосистеми и нецелевите видове.
(2)
В член 45, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 850/98 се предвижда, че когато опазването на запасите морски организми изисква незабавно действие, Комисията може, в допълнение или чрез дерогация от посочения регламент, да вземе всички необходими мерки.
(3)
От препоръката на Международния съвет за изследване на морето (наричан по-нататък „ICES“), получена през юни 2011 г., става ясно, че в Келтско море се наблюдават високи и непрекъснато увеличаващи се нива на изхвърляне на улов, по-специално на млади екземпляри от пикша и меджид. Изхвърлянето на риба, която все още не е преминала през цикъла на възпроизводство, води до намаляване на потенциалния бъдещ улов и по този начин застрашава устойчивостта на запасите.
(4)
Както при флотилиите, ловуващи норвежки омар, така и при флотилиите, използващи дънни тралове и грибове за смесен улов на пелагични видове, се наблюдават високи нива на изхвърляне на пикша и меджид поради недостатъчната селективност на използваните риболовни уреди. ICES също така посочва, че запасите от треска зависят в голяма степен от процеса на тяхното попълване и че следва да се насърчават техническите мерки, за да се намали изхвърлянето на улов. Очаква се тази година ситуацията във връзка с изхвърлянето на улов да се влоши с оглед на неотдавна констатираните високи нива на попълване на запасите както от пикша, така и от меджид в Келтско море. Поради това ICES препоръчва спешно въвеждане на технически мерки, за да се повиши селективността при улова и да се намали изхвърлянето на пикша, меджид и треска.
(5)
Поради това е необходимо да се въведе използването на платна от мрежа с квадратно око, за да се подобри селективността на използваните риболовни уреди, що се отнася до размера, и да се защитят младите екземпляри, попълващи рибните запаси, като същевременно се запазят в максимална степен равнищата на улов на целевите видове. Доказано е, че използването на платна от мрежа с квадратно око намалява значително смъртността при риболов, тъй като се създава възможност за изплъзване на рибата, и представлява ефикасна мярка, която може да бъде въведена незабавно.
(6)
През октомври 2011 г. Регионалният консултативен съвет за северозападните води (NWWRAC) отправи препоръка, според която съществуващите понастоящем технически мерки в Келтско море следва да се усъвършенстват с цел намаляване на изхвърлянето на улов, по-специално на пикша и меджид, като се изисква използване на подходящо разположени платна от мрежа с квадратно око с определен размер в зависимост от вида на риболовния уред и мощността на корабния двигател.
(7)
Поради това, за да се осигури опазването на запасите от пикша и меджид в Келтско море, се изискват незабавни действия.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет по рибарство и аквакултури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложно поле
1. Настоящият регламент се прилага за риболовни кораби, използващи дънни тралове и грибове, в определените от Международния съвет за изследване на морето (ICES) участъци VIIf и VIIg, и в частта от участък VIIj, разположена северно от 50° с.ш. и източно от 11° з.д. (наричана по-нататък „Келтско море“), когато:
а)
дънните тралове и грибовете са с един размер на окото на мрежата, равен на или по-голям от 100 милиметра (наричани по-нататък „кораби TR1“);
б)
дънните тралове и грибовете са с един размер на окото на мрежата, равен на или по-голям от 70 милиметра, но по-малък от 100 милиметра (наричани по-нататък „кораби TR2“); или
в)
когато корабът, използващ дънни тралове или грибове, има мощност на двигателя, по-малка от 112 киловата (наричани по-нататък „кораби с ниска мощност“).
2. Параграф 1 не се прилага по отношение на риболовни кораби, използващи бим тралове.
Член 2
Технически мерки
1. Чрез дерогация от член 7, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 850/98 за посочените в член 1 кораби се прилагат следните технически мерки:
а)
корабите TR1 и корабите с ниска мощност използват платно от мрежа с квадратно око с размер на окото най-малко 100 милиметра;
б)
корабите TR2 използват платно с квадратно око с размер на окото най-малко 110 милиметра.
2. Чрез дерогация от член 7, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 850/98 посоченото в параграф 1 платно с квадратно око се поставя в горната яка на наконечника. Задният край на платното от мрежа с квадратно око, който е най-близо до въжето за затягане на наконечника, не трябва да бъде на повече от 9 метра от въжето за затягане на наконечника.
Член 3
Програма за присъствие на наблюдатели на борда
1. Без да се засяга Регламент (ЕО) № 665/2008 на Комисията (3), всяка държава членка, за чиито кораби се отнасят техническите мерки, посочени в член 2, въвежда незабавно програма за присъствие на наблюдатели на борда с цел отчитане ефикасността на мерките. По-специално чрез програмата за присъствие на наблюдатели се прави преценка на улова на пикша, меджид и треска и на изхвърлянето на улов с точност, не по-малка от 20 %.
2. Най-късно до 15 октомври на всяка година, през която се изпълнява програмата, държавите членки представят на Комисията доклад за селективността на риболовния уред, включително общото количество улов и изхвърлянията на улов от корабите, обхванати от програмата за присъствие на наблюдатели.
Член 4
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 2 се прилага от 26 септември 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 август 2012 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 737/2012,
14. august 2012,
Keldi mere teatavate kalavarude kaitse kohta
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (1) eriti selle artikli 45 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (2) kohaselt tuleb ühises kalanduspoliitikas sätestada ühtsed meetmed vee-elusressursside kaitse, majandamise ja kasutamise vallas, sealhulgas erimeetmed kalapüügi mõju vähendamiseks mere ökosüsteemidele ja mittesihtliikidele.
(2)
Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 45 lõikes 1 on sätestatud, et kui mereorganismide kaitse nõuab kohest tegutsemist, võib komisjon kõnealusele määrusele lisaks või sellest erandina võtta vastu kõiki vajalikke meetmeid.
(3)
Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogult (edaspidi „ICES”) 2011. aasta juunis saadud nõuande kohaselt on Keldi meres kalade, eelkõige kilttursa ja merlangi noorisendite, vette tagasiheite määr kõrge ning üha suureneb. Kalade vette tagasi heitmine enne nende paljunemist vähendab järgmiste aastate võimalikku saagikust ning ohustab seega kalavarude jätkusuutlikkust.
(4)
Nii Norra salehomaari püüdvad laevastikud kui ka põhjatraalide ja nootadega merikogerlaste segu püüdvad laevastikud kasutavad vähese selekteerimisvõimega püügivahendeid ning seetõttu on kilttursa ja merlangi tagasiheite määr kõrge. ICES väidab ka, et tursavarud sõltuvad oluliselt kalavarude taastamisest ning tagasiheite vähendamiseks tuleks soodustada tehniliste meetmete võtmist. Keldi meres nii kilttursa- kui ka merlangivarude hiljutise olulise suurenemise tõttu arvatakse, et tagasiheite probleem muutub sel aastal teravamaks. Seega soovitab ICES, et püügivahendite selekteerimisvõime suurendamiseks ning kilttursa, merlangi ja tursa tagasiheite vähendamiseks tuleks tehnilised meetmed kehtestada viivitamata.
(5)
Seepärast on vaja kasutusele võtta ruudukujuliste silmadega selektiivaken, et parandada kasutatavate püügivahendite selekteerimisvõimet suuruse järgi ja vältida noorisendite sattumist saagi hulka, kuid säilitada samal ajal sihtliikide võimalikult suur loomus. Ruudukujuliste silmadega selektiivakende kasutamisega väheneb oluliselt kalade suremus, kuna kaladel on võimalus võrgust välja pääseda ning sellised selektiivaknad on tõhusad vahendid, mida saab viivitamata kasutusele võtta.
(6)
Loodepiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoni (NWWRAC) 2011. aasta oktoobris antud nõuande kohaselt tuleks praegu Keldi merel kohaldatavaid tehnilisi meetmeid parandada, et vähendada eelkõige kilttursa ja merlangi tagasiheidet, milleks nõutakse, et laev kasutaks olenevalt püügivahendi liigist ja laeva mootori võimsusest ruudukujuliste silmadega selektiivakent, mis on konkreetse suurusega ja sobivalt asetatud.
(7)
Seepärast tuleb Keldi mere kilttursa- ja merlangivarude kaitseks viivitamata tegutseda.
(8)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse põhjatraalide või nootadega varustatud kalalaevade suhtes, mis püüavad kala ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) VIIf ja VIIg rajoonis ning VIIj rajooni selles osas, mis asub põhja pool 50° N ja ida pool 11° W (edaspidi „Keldi meri”), kui:
a)
põhjatraalide ja nootade võrgusilma suurus on 100 mm või rohkem (edaspidi „TR1 laevad”);
b)
põhjatraalide ja nootade võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm, kuid alla 100 mm (edaspidi „TR2 laevad”) või
c)
põhjatraale ja nootasid kasutavate laevade mootori võimsus on vähem kui 112 kW (edaspidi „väikese mootorivõimsusega laevad”).
2. Lõiget 1 ei kohaldata piimtraalidega püüdvate kalalaevade suhtes.
Artikkel 2
Tehnilised meetmed
1. Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 7 lõike 1 punktist a kohaldatakse artiklis 1 osutatud laevade suhtes järgmisi tehnilisi meetmeid:
a)
TR1 laevadel ja väikese mootorivõimsusega laevadel kasutatakse ruudukujuliste silmadega selektiivakent, mille silma suurus on vähemalt 100 mm;
b)
TR2 laevadel kasutatakse ruudukujuliste silmadega selektiivakent, mille silma suurus on vähemalt 110 mm.
2. Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 7 lõike 2 punktist a asetatakse lõikes 1 osutatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken noodapära ülemisse paneeli. Ruudukujuliste silmadega selektiivakna tagumine serv, mis on gaitanile lähim osa, ei tohi gaitanist olla kaugemal kui 9 meetrit.
Artikkel 3
Pardapealne vaatluskava
1. Ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 665/2008 (3) kohaldamist, kehtestab iga liikmesriik, kelle laevade suhtes kohaldatakse artiklis 2 osutatud tehnilisi meetmeid, pardapealse vaatluskava, et kontrollida kõnealuste meetmete tõhusust. Vaatluskavade abil hinnatakse eelkõige kilttursa, merlangi ja tursa saaki ning tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega.
2. Hiljemalt 15. oktoobril igal aastal, mil vaatluskava rakendatakse, esitavad liikmesriigid komisjonile aruande vaatluskavas osalevate kalalaevade püügivahendite selekteerimisvõime kohta ning saagi ja tagasiheite üldkogused.
Artikkel 4
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artiklit 2 kohaldatakse alates 26. septembrist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. august 2012