РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 ноември 2010 година
за определяне на критерии и мерки за финансирането на демонстрационни проекти със стопански характер за безопасно за околната среда улавяне и съхранение в геоложки обекти на CO2, както и за финансирането на демонстрационни проекти за новаторски технологии за възобновяема енергия, чрез схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове в Общността, въведена с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
(нотифицирано под номер C(2010) 7499)
(2010/670/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (1), и по-специално член 10а, параграф 8, трета алинея от нея,
като има предвид, че:
(1)
Европейският съвет от юни 2008 г. призова Комисията възможно най-скоро да предложи механизъм за насърчаване на инвестиции от държавите-членки и от частния сектор, за да се осигури изграждането и пускането в експлоатация до 2015 г. на 12 демонстрационни инсталации за улавяне и съхранение на СО2 („CCS“).
(2)
Съгласно посоченото в член 10а, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО, се въвежда механизъм за финансиране на демонстрационни проекти със стопански характер за безопасно за околната среда улавяне и съхранение в геоложки обекти на СО2 (наричани по-нататък „демонстрационни проекти за CCS“), както и за финансиране на демонстрационни проекти за новаторски технологии за възобновяема енергия (наричани по-нататък „демонстрационни проекти за ВЕИ“). С оглед на осигуряване на добро функциониране на този механизъм, необходимо е да бъдат определени както правила, така и критерии за избора и изпълнението на тези проекти, а също и основни принципи за монетизиране на квотите и за управление на приходите.
(3)
На 7 октомври 2009 г. Комисията прие Съобщението, озаглавено „Инвестиране в разработването на нисковъглеродни енергийни технологии“ (2), в което бе изтъкната ролята на предвиденото по настоящото Решение финансиране за изпълнението на Европейския стратегически план за енергийни технологии (SET-Plan), във връзка с необходимите демонстрационни проекти.
(4)
Финансирането по настоящото решение следва да зависи от разрешаването от страна на Комисията на всяка представляваща държавна помощ компонента в общия финансов принос от публични източници, в съответствие с членове 107 и 108 от Договора, с оглед да се гарантира, че този вид финансиране е ограничено до степента, необходима за осигуряване на изпълнението и експлоатацията на съответния проект, като се отчитат потенциалните отрицателни въздействия върху конкуренцията. Във връзка с горепосоченото, държавите-членки следва да уведомяват Комисията за всяко финансиране, съдържащо държавна помощ по смисъла на член 108, параграф 3 от Договора, за да може да бъде координирана процедурата за избор на проекти по настоящото решение с оценката на държавната помощ.
(5)
Предоставяното по настоящото решение финансиране не е част от общия бюджет на Европейския съюз. Следователно, то може да бъде комбинирано с финансиране чрез други инструменти, включително структурните и кохезионните фондове, както и Европейската енергийна програма за икономическо възстановяване (ЕЕПВ). Също така, то може да бъде комбинирано и с кредитно финансиране, предоставено от Инструмента за финансиране със споделяне на риска (ИФСР), създаден от Общността и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ).
(6)
С цел да се избегне конкуренция между държавите-членки по отношение на размера на субсидиите, финансирането по настоящото решение следва да се фиксира на 50 % от съответните разходи, освен ако общата сума на финансирането по настоящото решение би надхвърлила лимита от 15 % от общото количество на разполагаемите квоти за емисии, съгласно определението в Директива 2003/87/ЕО, като в този случай финансирането следва да не надвишава 15 % от общото количество на разполагаемите квоти за емисии. Също така, финансирането по настоящото решение следва да представлява допълнение към значително съфинансиране от страна на съответния оператор. За да не се предоставя преференциално третиране на проекти, финансирани от ЕЕПВ, финансирането по настоящото решение следва да бъде намалявано със сума, равна на финансирането, получено от ЕЕПВ.
(7)
Изграждането на демонстрационна програма на Европейския съюз, включваща възможно най-добрите проекти, обхващащи широк спектър от технологии и имащи географски балансирано разположение по територията на държави-членки, техните изключителни икономически зони и континенталните им шелфове, не би могло да бъде постигнато в достатъчна степен, ако проектите се избират на национално равнище. По тази причина, изборът на проекти следва да бъде проведен на равнището на Европейския съюз. С оглед да се осигури съгласуваност с националните процедури за избор и финансиране на проекти, отговорността за събирането на подадени от спонсорите заявки за финансиране, както и за оценката на проектите въз основа на посочените в настоящото решение критерии за допустимост, следва да бъде поета от държавите-членки. Тъй като финансираните по настоящото решение проекти в повечето случаи ще бъдат съфинансирани от държавите-членки, би следвало държавите-членки да имат възможността да решават кои проекти желаят да подкрепят и чии заявки желаят да подадат за процедурата на избор на проекти на равнището на Съюза. Целта не е подаването на тези заявки да заменя уведомлението за държавна помощ, което следва да се направи в случаите, когато финансирането съдържа компонента, представляваща държавна помощ. Ролята на държавите-членки следва да бъде допълнително засилена - чрез провеждане на допълнителна консултация със съответните държави-членки, за да могат те да потвърдят, в случаите когато това е уместно, размера и структурата на общото публично финансиране, а също и чрез представяне на проектосписъка на избраните проекти, включително и за качеството на проектите на Комитета по изменение на климата, преди да бъдат взети решенията за предоставяне на финансиране.
(8)
В светлината на своя опит в областта на избора и финансирането на проекти, Комисията потърси начин да включи в изпълнението на настоящото решение ЕИБ. ЕИБ се съгласи, че действайки от името, от страна и за сметка на Комисията, тя би могла да изпълни някои задачи по отношение на избора на проекти, монетизирането на квоти за емисии на парникови газове и управлението на приходите. Конкретните условия за това сътрудничество, включително заплащането на ЕИБ, следва да бъдат формулирани в съответно споразумение между Комисията и ЕИБ, което подлежи на одобрение от управляващите органи на ЕИБ. Заплащането на ЕИБ за изпълнението на тези задачи следва да бъде от дохода, получен в резултат на нейното управление на приходите.
(9)
Наличните приходи от съответните 300 милиона квоти следва да бъдат предоставени на два кръга на покани за предложения, за да се даде възможност, от една страна, достигналите степен на зрелост проекти да получат финансиране още при първия кръг, а от друга страна - да бъдат коригирани при втория кръг всякакви възможни технически или географски дисбаланси. В случай на недостатъчна конкуренция в определена подкатегория от проекти при първия кръг, решенията за предоставяне на финансиране в тази подкатегория следва да бъдат отложени за втория кръг, с оглед постигане на максимално оползотворяване на финансовите средства по настоящото решение.
(10)
Финансирането по настоящото решение следва да бъде предоставяно само на проекти, използващи технологии, които са новаторски спрямо съвременното техническо равнище в ключовите направления на съответната технология. Тези технологии следва все още да не са в търговско разпространение, но да са достатъчно зрели, за да могат да бъдат демонстрирани в мащаб, предхождащ мащаба на стопанска реализация. За тях следва да съществуват разумно обосновани перспективи за успешна реализация, като се има предвид, че техническите рискове са неизбежни, а предлаганият мащаб на демонстрацията трябва да е такъв, че да не обуславя появата на значими допълнителни проблеми при по-нататъшното му увеличаване. Също така проектите следва да имат значителен потенциал за възпроизводство, и по този начин да осигуряват значителни перспективи за икономически ефективно намаляване на емисиите на CO2 - както в Съюза, така и глобално. Ето защо избираеми за финансиране следва да бъдат само проекти, които попадат в специфични категории и които съответстват на специфични изисквания, формулирани в настоящото решение.
(11)
С оглед на осигуряване на разнообразие в технологиите, в първия кръг от покани за предложения следва да бъдат финансирани 8 демонстрационни проекта за CCS (включително поне по един и не повече от три проекта във всяка проектна категория, като поне три от проектите следва да са с подаване на въглеродния диоксид в нефтено или газово находище, и поне три да са с подаване на въглеродния диоксид в солен водоносен слой), а в областта на ВЕИ - по един проект във всяка от проектните подкатегории в първия кръг от покани за предложения. Ако има достатъчно средства, би могло да се финансират повече проекти, като се поддържа балансът между демонстрационните проекти за улавяне и съхранение на СО2 (CCS) и демонстрационните проекти за възобновяеми енергийни източници (ВЕИ). Също така, с оглед осигуряване на географски баланс, във всяка държава-членка следва да бъде финансиран поне по един и не повече от три проекта. Този критерий не се отнася за проектите, които поради своя характер са предназначени да бъдат изпълнявани на територията на няколко държави-членки.
(12)
По принцип, следва да бъдат избрани тези проекти, чрез които се постига съответствие с изискванията за брой проекти във всяка категория по икономически най-ефективен начин.
(13)
С оглед да се осигури влизането в експлоатация по план на избраните проекти, както и ефективното използване на финансовите средства, следва решенията за предоставянето на финансиране да зависят от наличието на всички необходими национални разрешения, съгласно съответните изисквания на нормативната уредба на Европейския съюз, както и от вземането от страна на спонсорите на окончателни инвестиционни решения, като тези условия следва да бъдат изпълнени в рамките на определен срок след приемането на решенията за предоставяне на финансиране.
(14)
Държавите-членки следва да изплащат на проектите приходите въз основа на правно обвързващи инструменти. Както се изисква в Директива 2003/87/ЕО, изплащането следва да се прави веднъж годишно, въз основа, при демонстрационни проекти за CCS - на съхраненото количество CO2, както то е докладвано, установено чрез мониторинг и верифицирано съгласно Директива 2003/87/ЕО, или съответно при демонстрационни проекти за ВЕИ - въз основа на произведеното количество енергия. От друга страна, в случаите при които държавите-членки гарантират, че всякакво свръхфинансиране ще бъде върнато, следва да е възможно да се изплаща част от финансирането или цялото финансиране за даден проект преди неговото влизане в експлоатация. Като се има предвид особената значимост в контекста на демонстрационната програма за обмен на знания, финансирането следва да се предоставя само ако са спазени изискванията за обмен на знания.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по изменение на климата,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
С настоящото решение се създават правила и критерии за следните дейности:
1.
Избор на демонстрационни проекти със стопански характер за безопасно за околната среда улавяне и съхранение в геоложки обекти на СО2 („демонстрационни проекти за CCS“) и на демонстрационни проекти за новаторски технологии за възобновяема енергия („демонстрационни проекти за ВЕИ“), посочени в Директива 2003/87/ЕО.
2.
Монетизиране на квотите, посочени в Директива 2003/87/ЕО, за подпомагане на демонстрационни проекти за CCS и ВЕИ, както и управление на съответните приходи.
3.
Изплащане на приходите и изпълнението на демонстрационни проекти за CCS и ВЕИ.
Настоящото решение, включително разпоредбите по отношение на осребряването на квотите за емисии, не засяга другите актове за прилагане, приети съгласно Директива 2003/87/ЕО.
Член 2
Принципи
1. Броят на квотите от резерва за нови участници, посочени в член 10а, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО, ще възлиза на 300 милиона.
2. Изборът на демонстрационни проекти за CCS и ВЕИ, които да бъдат финансирани по настоящото решение, ще се проведе в рамките на два кръга от покани за предложения за проекти, организирани от Комисията и адресирани до държави-членки, обхващащи съответно еквивалента на 200 милиона квоти за първия кръг от покани за предложения, и еквивалента на 100 милиона квоти плюс неизползваната част от първия кръг от покани за предложения, за втория кръг от покани за предложения.
3. Освен ако това не противоречи на посоченото в член 10а, параграф 8, четвърта алинея, четвърто изречение от Директива 2003/87/ЕО, финансирането по настоящото решение представлява 50 % от съответните разходи. Ако общото поискано публично финансиране е по-малко от 50 % от съответните проектни разходи, по настоящото решение се предоставя цялото поискано публично финансиране.
Когато обаче финансирането по настоящото решение е комбинирано с финансиране от Европейската енергийна програма за икономическо възстановяване (ЕЕПВ), финансирането по настоящото решение се намалява със сумата на финансирането, получено от ЕЕПВ.
Член 3
Съответни разходи
1. За целите на член 2, параграф 3 се прилагат правилата, посочени в параграфи от 2 до 5 от настоящия член.
2. Съответните разходи за демонстрационните проекти за CCS представляват тези инвестиционни разходи, които проектът включва поради прилагането на CCS, с приспадане на нетната настояща стойност по възможно най-добра прогнозна оценка на разликата между експлоатационните приходи и разходи, дължащи се на прилагането на CCS през първите 10 години на експлоатация.
3. Съответните разходи за демонстрационните проекти за ВЕИ представляват тези допълнителни инвестиционни разходи, които проектът включва в резултат от прилагането на новаторска технология за възобновяема енергия, с приспадане на нетната настояща стойност по възможно най-добра прогнозна оценка на отклонението на разликата между експлоатационните приходи и разходи през първите 5 години на експлоатация, спрямо разликата между приходите и разходите при конвенционално производство със същия капацитет за реално енергопроизводство.
4. Инвестиционните разходи, посочени в параграфи 2 и 3, включват разходите за инвестиции в земя, инсталации и съоръжения.
Също така, инвестиционни разходи могат да включват инвестиции в трансфер на технологии и лицензии за използване на ноу-хау (наричани по-нататък „нематериални активи“), когато са изпълнени следните условия:
а)
нематериалният актив може да се счита за подлежащ на амортизация актив;
б)
нематериалният актив е закупен при пазарни условия, на възможно най-ниска цена;
в)
нематериалният актив остава в организацията на получателя на финансирането през период от поне пет години.
Ако нематериалният актив бъде продаден преди изтичането на посочения в буква в) петгодишен период, приходът от продажбата следва да бъде изваден от съответните разходи.
5. Нетните експлоатационни разходи и приходи, посочени в параграфи 2 и 3, се основават на възможно най-добра прогнозна оценка на поеманите от проекта експлоатационни разходи и да отчитат всички допълнителни приходи, дължащи се на схеми за подпомагане, дори и ако те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, а също и избегнатите разходи и съществуващите данъчни насърчителни мерки.
Член 4
Роля на ЕИБ
Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) изпълнява своите задачи по настоящото решение по искане, от името и за сметка на Комисията. Комисията носи отговорност по отношение на трети страни.
За изпълнението на тези задачи на ЕИБ се заплаща от дохода, получен в резултат на нейното управление на приходите.
Комисията и ЕИБ сключват споразумение, съдържащо конкретните условия, при които ЕИБ изпълнява своите задачи.
Член 5
Процедура за избор на проекти
1. Поканите за предложения за проекти са публикувани в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Държавите-членки събират заявките за финансиране на проекти, планирани да бъдат изпълнявани на тяхна територия.
В случаите, обаче, когато даден проект се планира да бъде изпълняван на територията на няколко държави-членки (наричан по-нататък „трансграничен проект“), получилата заявката за финансиране държава-членка информира за това другите съответни държави-членки и сътрудничи с другите държави-членки, с оглед на постигането на общо решение относно подаването на предложението за проект от тази държава-членка.
3. Държавите-членки преценяват дали даден проект отговаря на условията за допустимост, посочени в член 6. Ако случаят е такъви ако държавата-членка поддържа проекта, тя подава предложението в ЕИБ и информира за това Комисията.
При подаването на предложения за финансиране, съответната държава-членка предоставя за всеки проект следната информация:
а)
съответните разходи, в евро, посочени в член 2, параграф 3;
б)
общо поисканото публично финансиране, в евро, което представлява съответните разходи минус приноса на оператора за покриването на тези разходи;
в)
най-добрата възможна оценка на нетната настояща стойност на допълнителните приходи, дължащи се на схеми за подпомагане и изчислени съгласно посоченото в член 3, параграф 5;
г)
за демонстрационните проекти за CCS - общото прогнозно количество CO2, разположено в геоложки обекти през първите десет години на експлоатация; за демонстрационните проекти за ВЕИ - общото прогнозно количество енергия, произведено през първите пет години на експлоатация.
Също така, държавите-членки уведомяват Комисията за всяко финансиране на дадения проект, съдържащо държавна помощ по смисъла на член 108, параграф 3 от Договора, за да може да бъде координирана процедурата за избор на проекти по настоящото решение с оценката на държавната помощ.
4. Въз основа на подадените предложения съгласно параграф 3 от настоящия член, ЕИБ извършва оценка на финансовата и техническа жизнеспособност (на финансовата и техническата целесъобразност) на проектите, съгласно член 7.
В случаите когато съответната оценка доведе до положително заключение, ЕИБ дава препоръки до Комисията, съгласно член 8, за решения за предоставяне на финансиране.
5. Въз основа на посочените в параграф 4 препоръки, след като бъде проведена допълнителна консултация със съответните държавите-членки, за да могат те да потвърдят, в случаите когато това е уместно, размера и структурата на общото публично финансиране, и след получаването на становище от Комитета по изменение на климата - в съответствие с член 3 от Решение 1999/468/ЕО на Съвета (3), Комисията взема решения за предоставяне на финансиране, адресирани към съответните държави-членки, в които се посочва предоставеното финансиране за съответните проекти в евро.
Член 6
Критерии за допустимост
1. Даден проект е допустим за предоставяне на финансиране, когато са изпълнени следните критерии:
а)
проектът трябва да попада в една от категориите, посочени в приложение I, част А;
б)
проектът трябва да съответства на изискванията, посочени в приложение I, част Б;
в)
проектите, изброени в приложение I, част А, точка II, трябва да са новаторски по своя характер. Съществуващите и доказани технологии не са избираеми.
2. Ако дадена държава-членка няма възможност да подаде в ЕИБ в съответствие с член 5, параграф 3 такива предложения за проекти, попадащи в посочените в приложение I, част А, точка II подкатегории, които да отговарят на съответните прагови стойности за съответните подкатегории, тази държава-членка може да подаде и предложения за проекти с характеристики под праговите стойности и тези проекти, чрез дерогация от изискванията в параграф 1, се считат за избираеми.
Член 7
Финансова и техническа целесъобразност на проектите
ЕИБ прави оценка на целесъобразността на всеки предложен проект съгласно спецификациите, изброени в поканите за предложения за проекти, посочени в член 5, параграф 1, като оценката обхваща най-малко следните аспекти:
1.
технически обхват;
2.
разходи;
3.
финансиране;
4.
изпълнение;
5.
експлоатация;
6.
въздействие върху околната среда;
7.
процедури за възлагане на поръчки.
Член 8
Избор на проекти
1. Финансирани са осем проекта, отговарящи на характеристиките в приложение I, част А, точка I и по един проект от всяка проектна подкатегория, посочена в приложение I, част А, точка II.
Ако финансовите ресурси позволяват, обаче, могат да бъдат финансирани и допълнителни проекти, като се поддържа балансът между демонстрационни проекти за CCS и за ВЕИ.
В случай че в дадена подкатегория са подадени не повече от две предложения, Комисията прави оценка на възможните последици от ограничения брой предложения за конкуренцията при избора на проекти по настоящото решение и може, когато е уместно, да реши да отложи за втория кръг вземането на решения за предоставяне на финансиране за съответната подкатегория.
2. Проектите са класирани по реда на увеличаване на разходите за единица резултат. Демонстрационните проекти за CCS са класирани в обща група. Демонстрационните проекти за ВЕИ са класирани поотделно във всяка от подкатегориите, посочени в приложение I, част А, точка II.
За целите на първата алинея разхода за единица резултат се изчислява като се раздели сборът на паричните суми, дефинирани в член 5, параграф 3, букви б) и в), на резултата от проекта. Резултатът от проекта представлява, в случая на демонстрационните проекти за CCS, общото прогнозно количество CO2, което ще бъде съхранено през първите десет години от експлоатацията, а съответно в случая на демонстрационните проекти за ВЕИ - общото прогнозно количество енергия, което ще бъде произведено през първите пет години от експлоатацията.
Когато съответните държави-членки потвърдят, съгласно посоченото в член 5, параграф 5, че има достатъчно публично финансиране за демонстрационни проекти за CCS, класираните най-напред проекти са избрани по реда на тяхното класиране, при условие че са спазени следните критерии:
а)
от всяка проектна категория трябва да има избран поне по един и не повече от три проекта;
б)
поне три от избраните проекти трябва да са с подаване на въглеродния диоксид в нефтено или газово находище (hydrocarbon reservoir storage); и
в)
поне три от избраните проекти трябва да са с подаване на въглеродния диоксид в солен водоносен слой (saline aquifer storage).
Когато тези критерии не са спазени, разглежданият за избор проект не бива избран и се преминава към разглеждане на възможността за избор на следващия проект в класацията. Този процес продължава, докато бъдат избрани осем проекта;
Когато съответните държави-членки потвърдят, съгласно посоченото в член 5, параграф 5, че има достатъчно публично финансиране за демонстрационни проекти за ВЕИ,от всяка подкатегория ще бъде избран класираният на първо място проект. Ако при който и да е от кръговете с покана за предложения за проекти се получи така, че за една или повече подкатегории няма избираеми и финансово и технически жизнеспособни проекти, ще бъдат финансирани съответен брой проекти в други подкатегории от същата категория. Подробна информация по този въпрос се посочва в поканите за предложения за проекти, които ще бъдат обявени съгласно член 5, параграф 1.
Избраните демонстрационни проекти за CCS образуват заедно „групата проекти за CCS“, а съответно избраните демонстрационни проекти за ВЕИ - съответно „групата проекти за ВЕИ“.
3. Чрез дерогация от параграф 1, в случай че общото поискано финансиране по настоящото решение надхвърли разполагаемите средства, броят на избраните проекти се намалява, така че исканото финансиране да бъде намалено в еднаква пропорция по отношение на всяка от групите, посочени в третата и петата алинеи от параграф 2.
От всяка от групите отпада първо този проект, който има най-висок специфичен разход за единица резултат, като следващият отпадащ проект е този, който е с най-висок разход за единица резултат в останалите категории. Процедурата се повтаря докато исканото финансиране влезе в рамките на разполагаемите средства.
4. При условие че са налице съответни предложения за проекти, подадени в ЕИБ съгласно член 5, параграф 3, и препоръчани от ЕИБ за вземането на решения за финансиране от страна на Комисията съгласно член 5, параграф 4, във всяка държава-членка членка се финансира поне по един проект и не повече от три проекта.
Първата алинея обаче не се отнася за трансграничните проекти.
Член 9
Решения за предоставяне на финансиране
Решенията за предоставяне на финансиране се вземат под условие на наличието на всички необходими национални разрешения, съгласно съответните изисквания на законите на Съюза, наличие на одобрение от Комисията на всякаква държавна помощ, предоставена на съответния проект, както и вземането от страна на спонсорите на окончателни инвестиционни решения, в срок от 24 месеца след вземането на решения за предоставяне на финансиране.
По отношение на демонстрационните проекти за CCS със съхранение в солени водоносни слоеве, решенията за предоставяне на финансиране се вземат под условие на наличието на всички необходими национални разрешения, съгласно съответните изисквания на законите на Съюза, наличие на одобрение от Комисията на всякаква държавна помощ, предоставена на съответния проект, както и вземането от страна на спонсорите на окончателни инвестиционни решения,съответно в срок от 36 месеца след вземането на решението за предоставяне на финансиране.
Ако условията, посочени в първата или втората алинеи не бъдат изпълнени, решенията за предоставяне на финансиране губят своята правна сила.
Член 10
Монетизиране на квоти и управление на приходи
1. За целите на монетизиране на квоти и управление на приходите Комисията действа от името на държавите-членки.
2. Държавите-членки и Комисията осигуряват за това 300-те милиона квоти, посочени в член 2, параграф 1, да бъдат прехвърлени на ЕИБ за монетизиране и управление на приходите.
3. ЕИБ продава квотите за първия кръг от покани за предложения преди решенията за предоставяне на финансиране за всеки от кръговете, посочени в член 5, параграф 1, да са взети от Комисията.
ЕИБ управлява приходите и ги прехвърля на държавите-членки, в съответствие с изискванията за изплащане съгласно член 11.
Член 11
Изплащане на приходи и използване на неизплатени приходи
1. Държавите-членки изплащат приходите на проектните спонсори въз основа на правно обвързващи инструменти, в които е определено най-малко следното:
а)
кой е проектът и колко е предоставеното финансиране в евро;
б)
датата на пускане в експлоатация;
в)
изискванията за обмен на знания съгласно член 12;
г)
изискванията относно изплащането на приходите, съгласно посоченото в параграфи от 2 до 6 на настоящия член;
д)
изискванията за докладване съгласно член 13;
е)
информацията относно условията за приложимост на решението за финансиране, посочени в член 9.
За първия кръг от покани за предложения, посочени в член 5, параграф 1, датата на пускане в експлоатация, посочена в първата алинея, буква б) от настоящия параграф, е не по-късно от 31 декември 2015 г., освен когато съответното решение за предоставяне на финансиране е прието след 31 декември 2011 г., в който случай датата на пускане в експлоатация е не по-късно от четири години от датата на решение за предоставяне на финансиране.
2. Изплащането се прави веднъж годишно. Изплащаната сума представлява, при демонстрационните проекти за CCS, количеството съхранен през съответната година CO2, както е установено чрез мониторинг, докладвано и верифицирано съгласно членове 14 и 15 от Директива 2003/87/ЕО, умножено по размера на финансирането, а при демонстрационните проекти за ВЕИ - съответно количеството на произведената енергия, умножено по размера на финансирането.
Размерът на финансирането се изчислява чрез разделяне на предоставеното финансиране на стойността, представляваща 75 % от прогнозното общо количество CO2, съхранено през първите десет години на експлоатация при демонстрационните проекти за CCS, или съответно - на стойността, представляваща 75 % от прогнозното общо количество енергия, произведено през първите пет години на експлоатация, при демонстрационните проекти за ВЕИ.
3. Изплащането за определена година се извършва само когато са спазени изискванията за съответната година за обмен на знания.
4. Изплащането се ограничава за период от десет години след датата, посочена в параграф 1, буква б) при демонстрационните проекти за CCS, и за период от пет години след тази дата при демонстрационните проекти за ВЕИ. Общо изплатените средства не надхвърлят предоставеното финансиране, посочено в параграф 1, буква а).
5. В случаите при които съответната държава-членка гарантира, че всяко финансиране, надвишаващо финансирането, определено в параграфи от 2, 3 и 4, ще бъде върнато на ЕИБ, част или цялото финансиране за даден проект може да бъде изплатено преди съответното пускане в експлоатация на този проект, съгласно условията, определени в решението за предоставяне на финансиране.
6. Без да се засяга втората алинея от член 4, приходите, които не са изплатени на проекти, както и доходът, произтичащ от управлението на приходите, ще се използва за съфинансиране на допълнителни демонстрационни проекти по настоящото Решение до 31 декември 2015 г.
Държавите-членки превеждат обратно на ЕИБ приходите, които не са изплатени.
След 31 декември 2015 г. останалите средства се натрупват за държавите-членки. Накрая на изплащането, тези средства ще бъдат прехвърлени на държавите-членки, в съответствие с принципите, формулирани в член 10а, параграф 7 от Директива 2003/87/ЕО.
Член 12
Обмен на знания
Държавите-членки осигуряват за това всички оператори на проекти, участници в проектни консорциуми, доставчици и подизпълнители, които имат значителен приход от предоставеното публично финансиране във връзка с разработването на техния продукт или услуга, да споделят информацията относно посочените в приложение II елементи с други оператори на проекти, публични власти, изследователски институти, неправителствени организации и с обществеността, в съответствие с допълнителните спецификации, които са изброени в посочените в член 5, параграф 1 покани за предложения за проекти.
Информация се обменя на годишна основа и включва цялата информация, която е създадена и обработена през дадена година.
Член 13
Докладване от държавите-членки
По време на периодите, посочени в член 11, параграф 4, държавите-членки подават до Комисията всяка година, в срок до 31 декември от съответната година, доклади за изпълнението на проектите.
Тези доклади съдържат най-малко следната информация за всеки проект:
1.
Количеството съхранен CO2 или количеството произведена чиста енергия.
2.
Изплатените средства.
3.
Всякакви значими проблеми при изпълнението на проекта.
Член 14
Доклад от Комисията
След приключването на първия кръг от покани за предложения за проекти, Комисията докладва на Комитета по изменение на климата за изпълнението на този кръг от покани за предложения, посочвайки дали е необходимо изменение на настоящото решение с оглед осигуряване на географска и техническа балансираност при втория кръг от покани за предложения.
Член 15
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 3 ноември 2010 година.
KOMISJONI OTSUS,
3. november 2010,
millega nähakse ette kriteeriumid ja meetmed, et rahastada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ tööstuslikke näidisprojekte, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning näidisprojekte, mis tutvustavad taastuvenergiaga seotud innovatiivseid tehnoloogialahendusi
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7499 all)
(2010/670/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 10a lõike 8 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni kohtumisel kutsuti komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti mehhanismi liikmesriikide ja erasektori investeeringute stimuleerimiseks, et tagada 2015. aastaks kuni 12 süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisjaama ehitamine ja käitamine.
(2)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 8 on sätestatud mehhanism, et rahastada kaubanduslikke näidisprojekte, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning uuenduslikke taastuvenergiatehnoloogia näidisprojekte. Et osutatud mehhanism toimiks tõrgeteta, on vaja selliste projektide valimiseks ja rakendamiseks kehtestada eeskirjad ja kriteeriumid, samuti põhimõtted saastekvootide konverteerimiseks ja tulu haldamiseks.
(3)
Komisjon võttis 7. oktoobril 2009 vastu teatise „Vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta”, (2) milles rõhutati vajalike näidisprojektide käesoleva otsuse kohase rahastamise olulisust Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) rakendamise käigus.
(4)
Et tagada rahastamise piirdumine projekti rakendamiseks ja toimimiseks vajalike vahenditega, võttes arvesse võimalikku negatiivset mõju konkurentsile, peaks vahendite eraldamise tingimuseks olema avaliku sektori allikatest pärineva kogu rahalise panuse kõigi riigiabi komponentide kinnitamine komisjoni poolt vastavalt aluslepingu artiklitele 107 ja 108. Seepärast tuleks liikmesriikidel teavitada komisjoni aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohast riigiabi hõlmavast mis tahes rahastamisest, et käesoleva otsuse kohane valikumenetlus oleks kooskõlas riigiabi hindamisega.
(5)
Käesoleva otsuse alusel eraldatavad vahendid ei kuulu Euroopa Liidu üldeelarvesse. Seepärast võib neid ühitada rahastamisega muude finantsinstrumentide kaudu, sealhulgas struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava vahenditega. Samuti võib neid ühitada Euroopa Liidu riskijagamisrahastu ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenuvõimalustega.
(6)
Et vältida toetuste taotlemisel konkurentsi liikmesriikide vahel, tuleks käesoleva otsuse kohase rahastamise määraks kinnitada 50 % asjakohastest kuludest, välja arvatus juhtudel, kui kogu käesoleva otsuse kohane rahastamine ületab 15 % kogu olemasolevast toetussummast, nagu on osutatud direktiivis 2003/87/EÜ, millisel juhul peaks rahastamise piiriks olema 15 % kogu olemasolevast toetussummast. Rahastamine peaks olema täienduseks ka käitajapoolsele olulise suurusega rahastamisele. Hoidumaks Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava raames rahastatavate projektide sooduskohtlemisest, tuleks käesoleva otsuse alusel eraldatavat summat vähendada nimetatud kava raames saadud summa võrra.
(7)
Projektide valimine liikmesriikide tasandil ei võimalda luua piisavalt tõhusat ELi näidisprogrammi, mis koondaks eri tehnoloogiavaldkondade parimaid projekte, mille teostamiskohad liikmesriikide territooriumidel, majandusvööndites ja mandrilavadel oleksid geograafiliselt tasakaalustatud. Seepärast tuleks projektid valida liidu tasandil. Et tagada kooskõla liikmesriikide valimis- ja rahastamismenetlustega, peaks sponsorite rahastamispakkumiste kogumine ning projektide hindamine vastavalt käesolevas otsuses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele jääma liikmesriikide ülesandeks. Kuna enamikku käesoleva otsuse alusel rahastatavaid projekte kaasrahastavad liikmesriigid, peaks liikmesriikidel olema ka võimalus otsustada, milliseid projekte nad toetada soovivad ja kelle taotlused edastatakse liidu tasandil valiku tegemiseks. Taotluste esitamine ei asenda aga riigiabist teatamist neil juhtudel, kui osa rahastatakse riigiabiga. Liikmesriikide osa tuleks veelgi kindlustada, konsulteerides selleks vajaduse korral veel kord asjaomase liikmesriigiga riikliku rahastamise mahu ja struktuuri üle ning esitades enne lõplike otsuste tegemist esialgse projektivaliku kliimamuutuste komiteele arvamuse avaldamiseks, sealhulgas projektide kvaliteedi kohta.
(8)
Komisjon soovis kaasata käesoleva otsuse rakendamisse Euroopa Investeerimispanga, pidades silmas viimase kogemusi projektide valimisel ja rahastamisel. EIP on nõustunud täitma teatavaid projektide valimise, saastekvootide konverteerimise ja tulude haldamisega seotud ülesandeid, tegutsedes komisjoni palvel, tema nimel ja tema volitustega. Koostöö tingimused, sealhulgas EIPi tasustamine, tuleks sätestada komisjoni ja panga vahelises lepingus, mille peavad heaks kiitma EIPi otsuseid tegevad organid. EIP saab nimetatud ülesannete täitmise eest tasu tulude haldamisest tekkinud vahendite arvelt.
(9)
300 miljoni saastekvoodi alusel kasutatavad vahendid jagatakse kahe konkursivooru käigus, mis võimaldab põhjalikult ettevalmistatud projektide rahastamise heaks kiita esimeses voorus ning siluda tehnilist ja geograafilist tasakaalustamatust teises voorus. Kui projektide mõne alakategooria puhul ei ole esimeses voorus piisavalt taotlusi, tuleks toetamisotsuse tegemine selle alakategooria puhul jätta teise vooru, et tagada käesoleva otsuse alusel eraldatavate vahendite maksimaalne kasutamine.
(10)
Käesoleva otsuse alusel tuleks rahastada projekte, milles kasutatakse tehnoloogialahendusi, mis on asjaomase tehnoloogia peamiste alavaldkondade tehnilise taseme seisukohast uuenduslikud. Osutatud tehnoloogialahendused ei tohiks veel olla turul, kuid peaksid olema piisavalt viimistletud, et neid saaks demonstreerida turustamiseelses mahus. Nende lahenduste demonstreerimise puhul peaks olema võimalik eeldada edu, arvestades samas tehnilise riski möödapääsmatusega, ning nende näidislahenduste teostamise maht peaks olema selline, et olulised lisaprobleemid mahu suurendamisel oleksid välistatud. Lahendusi peaks olema võimalik korduvalt kasutada ning seega peaksid nad võimaldama süsinikdioksiidi heidet kulutõhusalt vähendada nii ELis kui ka kogu maailmas. Seetõttu on võimalik rahastamiseks valida vaid konkreetsesse kategooriasse kuuluvaid projekte, mis vastavad käesolevas otsuses sätestatud eritingimustele.
(11)
Tehnoloogilise mitmekesisuse tagamiseks tuleks esimeses voorus valida rahastamiseks kaheksa süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojekti (vähemalt üks ja kõige rohkem kolm projekti igast projektikategooriast, vähemalt kolm süsivesinikumaardlates säilitamise ja vähemalt kolm soolase põhjavee kihtides säilitamise projekti) ning üks projekt taastuvenergiatehnoloogia projektide igast alakategooriast. Kui vahendeid on piisavalt, peaks olema võimalik rahastada suuremal arvul projekte, säilitades samas tasakaalu süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide vahel. Geograafilise tasakaalu tagamiseks on ühe liikmesriigi puhul võimalik rahastada vähemalt üht ja mitte rohkem kui kolme projekti. Mitme liikmesriigi territooriumile kavandatud projektidele ei tohiks nende laadi arvestades nimetatud kriteeriumi kohaldada.
(12)
Põhimõtteliselt tuleks valida projektid, mis vastavad projektide arvu kategooria kohta käsitlevatele nõuetele kõige kulutõhusamal viisil.
(13)
Et tagada valitud projektide kavakohane teostamine ja rahaliste vahendite tõhus kasutamine, tuleks valikueelduseks seada kõigi liidu õigusaktides nõutud vajalike riiklike lubade olemasolu ning sponsorite lõplike investeerimisotsuste tegemine kindlaks määratud ajavahemiku jooksul pärast projektide väljavalimist.
(14)
Liikmesriikidel tuleks rahalised vahendid projektidele välja maksta õiguslikult siduvate dokumentide alusel. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt toimub väljamaksmine kord aastas, kusjuures süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul lähtutakse süsinikdioksiidi kogusest, mis direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt on säilitatud, mille kohta on esitatud andmed, tehtud järelevalvet ja mida on kontrollitud, ning taastuvenergiatehnoloogia projektide puhul lähtutakse toodetud energia kogusest. Kuid kui liikmesriigid tagavad ülemääraste vahendite tagastamise, on võimalik projekti rahastamissummad osaliselt või täielikult välja maksta enne projekti käikulaskmist. Arvestades teabe jagamise olulisust näidisprogrammide puhul, võib maksmine toimuda üksnes juhul, kui teabe jagamise tingimus on täidetud.
(15)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Otsusega sätestatakse eeskirjad ja kriteeriumid järgmisteks toiminguteks:
1)
direktiivis 2003/87/EÜ osutatud kaubanduslike näidisprojektide, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine (süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektid) ning uuenduslike taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide (taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide) valimine;
2)
direktiivis 2003/87/EÜ osutatud saastekvootide konverteerimine rahalisteks vahenditeks, millega toetada süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojekte ja taastuvenergiatehnoloogia näidisprojekte, ning sellega seotud tulude haldamine;
3)
tulude väljamaksmine ning süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ja taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide rakendamine.
Käesolev otsus, sealhulgas saastekvootide konverteerimist käsitlevad sätted ei piira direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamist.
Artikkel 2
Põhimõtted
1. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 8 osutatud uute osalejate reservi saastekvootide arvuks kinnitatakse 300 miljonit.
2. Käesoleva otsuse kohane süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ja taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide valimine toimub komisjoni korraldatud ja liikmesriikidele suunatud kahes konkursivoorus, esimene voor hõlmab 200 miljonit saastekvooti ning teine voor 100 miljonit saastekvooti ja esimeses voorus kasutamata jäänud osa.
3. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 8 neljanda lõigu neljanda lause kohaselt on käesoleva otsuse järgse rahastamise maht 50 % asjakohastest kuludest. Kui taotletud riikliku rahastamise kogusumma on väiksem kui 50 % asjakohastest kuludest, rahastatakse kogu taotletav summa käesoleva otsuse alusel.
Kui käesoleva otsuse järgne rahastamine on ühitatud rahastamisega Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava raames, vähendatakse käesoleva otsuse järgset rahastamist Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava kaudu saadud summade võrra.
Artikkel 3
Asjakohased kulud
1. Artikli 2 lõike 3 kohaldamisel kasutatakse käesoleva artikli lõigetes 2-5 sätestatud eeskirju.
2. Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide asjakohasteks kuludeks loetakse investeerimiskulud, mis on seotud süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise projekti rakendamisega ja millest arvestatakse maha süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise esimese kümne aasta tegevustulude ja -kulude parim hinnanguline praegune puhasväärtus.
3. Taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide asjakohasteks kuludeks loetakse täiendavad investeerimiskulud, mis on seotud uuendusliku taastuvenergiatehnoloogia projekti rakendamisega ja millest arvestatakse maha taastuvenergiatehnoloogia käitamise esimese viie aasta tegevustulude ja -kulude parima hinnangu praegune puhasväärtus, võrreldes samasuguse võimsusega tavatootmises tegelikult toodetud energiakogusega.
4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud investeerimiskulud hõlmavad kulusid, mis on seotud investeeringutega maasse, rajatistesse ja seadmetesse.
Investeerimiskulud võivad hõlmata investeeringuid tehnosiirdesse ja oskusteabega seotud tegevuslubadesse (edaspidi „immateriaalne vara”), kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
immateriaalset vara võib käsitada amortiseeritava varana;
b)
immateriaalne vara on soetatud turutingimustel madalaima võimaliku hinnaga;
c)
immateriaalne vara jääb abisaaja käitisesse vähemalt viieks aastaks.
Kui immateriaalne vara müüakse enne teise lõigu punktis c osutatud viit aastat, arvestatakse müügitulu asjakohastest kuludest maha.
5. Lõigetes 2 ja 3 osutatud tegevuskulud ja -tulud peavad põhinema projekti tootmisvaldkonna tegevuskulude parimal hinnangul ning nende arvutamisel peab võtma arvesse mis tahes täiendavaid abikavadest tulenevaid tulusid, isegi kui need ei kujuta endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kokkuhoitud kulusid ja maksusoodustusmeetmeid.
Artikkel 4
Euroopa Investeerimispanga roll
Euroopa Investeerimispank (EIP) täidab käesoleva otsuse kohaseid ülesandeid komisjoni palvel, tema nimel ja tema arvel. Kolmandate isikute ees vastutab komisjon.
EIP saab ülesannete täitmise eest tasu tulude haldamisest tekkinud vahendite arvelt.
Komisjon ja EIP sõlmivad kokkuleppe, milles täpsustatakse EIPi ülesannete täitmise konkreetsed tingimused.
Artikkel 5
Valikumenetlus
1. Konkursikutsed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
2. Iga liikmesriik kogub kokku tema territooriumile kavandatud projektide rahastamistaotlused.
Kui projekt on kavandatud mitme liikmesriigi territooriumile (edaspidi „piiriülene projekt”), teavitab rahastamistaotluse saanud liikmesriik teisi asjaomaseid liikmesriike ning teeb nendega koostööd, et jõuda ühisele seisukohale projektiettepaneku esitamise kohta taotluse saanud liikmesriigi poolt.
3. Liikmesriigid otsustavad, kas projekt vastab artiklis 6 nimetatud abikõlblikkuse kriteeriumidele. Kui projekt vastab kriteeriumidele ja kui liikmesriik toetab projekti, esitab liikmesriik projektiettepaneku EIPile ning teavitab sellest komisjoni.
Rahastamistaotluste esitamisel edastab liikmesriik iga projekti kohta järgmise teabe:
a)
artikli 2 lõikes 3 osutatud asjakohased kulud eurodes;
b)
taotletava riikliku rahastamise kogusumma eurodes, st asjakohased kulud, millest on maha arvatud käitaja mis tahes panus nende kulude katmisse;
c)
parim hinnang selle kohta, milline on abikavadest tuleneva täiendava tulu praegune puhasväärtus vastavalt artikli 3 lõikele 5;
d)
süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul säilitatava süsinikdioksiidi kavandatud kogus esimese kümne tegevusaasta jooksul ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul toodetava energia kavandatud kogus esimese viie tegevusaasta jooksul.
Samuti teavitab liikmesriik komisjoni sellise projekti mis tahes rahastamisest, mis hõlmab aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohast riigiabi, et käesoleva otsuse kohane valikumenetlus oleks kooskõlas riigiabi hindamisega.
4. Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt esitatud projektiettepanekute alusel hindab EIP projektide vastavust tehnilistele ja finantsnõuetele vastavalt artiklile 7.
Kui hindamistulemused on positiivsed, esitab EIP kooskõlas artikliga 8 komisjonile soovitused rahastamisotsuste kohta.
5. Olles vajaduse korral uuesti konsulteerinud asjaomaste liikmesriikidega riikliku rahastamise mahu ja struktuuri üle ja saanud neile kinnituse ning olles saanud kliimamuutuste komitee nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) artikli 3 kohase arvamuse, võtab komisjon lõikes 4 nimetatud soovituste põhjal vastu asjaomastele liikmesriikidele adresseeritud rahastamisotsused, näidates projektidele kinnitatud rahastamissummad eurodes.
Artikkel 6
Abikõlblikkuse kriteeriumid
1. Projektile saab taotleda rahastamist, kui see vastab järgmistele kriteeriumidele:
a)
projekt kuulub ühte I lisa A osas sätestatud kategooriatest;
b)
projekt vastab I lisa B osas sätestatud nõuetele;
c)
I lisa A.II osas loetletud projektid peavad olema olemuselt uuenduslikud. Olemasolevad ja end tõestanud tehnoloogialahendused on abikõlbmatud.
2. Kui liikmesriik ei saa EIPile artikli 5 lõike 3 kohaselt esitada I lisa A.II osas nimetatud alakategooria alla sobivaid projekti rahastamistaotlusi, mis vastaksid asjakohastele künnisväärtustele, võib asjaomane liikmesriik esitada projektiettepanekuid kehtestatud künnisväärtusest madalama summa taotlemiseks, millele võidakse kinnitada rahastamine erandina lõikest 1.
Artikkel 7
Tehnilistele ja finantsnõuetele vastavus
EIP hindab projektiettepaneku vastavust tehnilistele ja finantsnõuetele, lähtudes artikli 5 lõikes1 osutatud konkursikutses sätestatud andmetest ja tingimustest ning arvestades vähemalt järgmisi aspekte:
1)
tehniline kasutusala;
2)
kulud;
3)
rahastamine;
4)
rakendamine;
5)
käitamine;
6)
keskkonnamõju;
7)
hankemenetlus.
Artikkel 8
Projektide väljavalimine
1. Rahastatakse kaheksat I lisa A.I osa alla kuuluvat projekti ning üht projekti I lisa A.II osas nimetatud igast projektide alakategooriast.
Kui vahendid seda võimaldavad, võib rahastada rohkem projekte, säilitades tasakaalu süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide vahel.
Kui teatavas alakategoorias esitatakse vaid kuni kaks projektiettepanekut, hindab komisjon projektiettepanekute vähesuse võimalikku mõju konkurentsile käesoleva otsuse kohase valikumenetluse käigus ning võib vajaduse korral lükata kõnealuse alakategooria puhul otsustamise edasi teise vooru.
2. Projektid järjestatakse tulemusühiku maksumuse põhjal, alustades madalaimast. Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektid järjestatakse ühe rühmana. Taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektid järjestatakse I lisa A.II osas nimetatud alakategooriate kaupa.
Esimese lõigu kohaldamiseks arvutatakse tulemusühiku maksumus, milleks liidetakse artikli 5 lõike 3 punktides b ja c osutatud summad ja jagatakse saadud summa: süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojekti puhul esimese kümne tegevusaasta jooksul kavandatud säilitatava süsinikdioksiidi kogusega ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojekti puhul esimese viie tegevusaasta jooksul kavandatud toodetava energia kogusega.
Kui liikmesriik kinnitab artikli 5 lõike 5 kohaselt riikliku rahastamise piisavat määra, valitakse süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul pingereas kõige kõrgemal olevad projektid nende järjestuse alusel ning tingimusel, et on täidetud järgmised kriteeriumid:
a)
igas projektikategoorias valitakse vähemalt üks ja kõige rohkem kolm projekti;
b)
valitakse vähemalt kolm projekti, mille puhul säilitamine toimub süsivesinikumaardlas ning
c)
valitakse vähemalt kolm projekti, mille puhul säilitamine toimub soolase põhjavee kihtides.
Kui nimetatud kriteeriumid ei ole täidetud, tuleb projekti asemel valida pingereas järgmisel kohal asuv projekt. Põhimõtet kasutatakse seni, kuni kaheksa projekti on valitud.
Kui liikmesriik kinnitab artikli 5 lõike 5 kohaselt riikliku rahastamise piisavat määra, valitakse taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul igas alakategoorias pingereas kõige kõrgemal olevad projektid. Kui kummaski konkursivoorus ei esitata ühes või enamas alakategoorias abikõlblikke ning tehniliselt ja rahaliselt teostatavaid projekte, rahastatakse vastav arv projekte sama projektikategooria teistes alakategooriates. Üksikasjad täpsustatakse konkursikutses vastavalt artikli 5 lõikele 1.
Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise valitud näidisprojektid moodustavad süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise grupi ning taastuvenergiatehnoloogia valitud näidisprojektid taastuvenergiatehnoloogia grupi.
3. Kui käesoleva otsuse kohaselt taotletakse rahastamist kokku rohkem kui selleks on vahendeid, siis erandina lõikest 1 vähendatakse valitud projektide arvu selliselt, et taotletav rahastamine väheneb samavõrra mõlemas lõike 2 kolmandas ja viiendas lõigus nimetatud grupis.
Mõlemas grupis jäetakse esimesena välja kõrgeima tulemusühiku maksumusega projekt ning järgmisena jäetakse välja kõrgeima tulemusühiku maksumusega projekt teises kategoorias. Samal põhimõttel jäetakse projekte välja kuni olemasolevad vahendid on piisavad rahastamistaotluste rahuldamiseks.
4. Eeldusel, et EIPile on artikli 5 lõike 3 kohaselt esitatud rahastamistaotlusi, mille EIP on edastanud komisjonile rahastamisotsuse tegemiseks vastavalt artikli 5 lõikele 4, rahastatakse ühe liikmesriigi puhul vähemalt ühte ja mitte rohkem kui kolme projekti.
Esimest lõiku ei kohaldata piiriüleste projektide puhul.
Artikkel 9
Rahastamisotsus
Rahastamise eelduseks on kõigi liidu õigusaktides nõutud vajalike riiklike lubade olemasolu, komisjoni luba anda toetatavatele projektidele riigiabi ning sponsorite lõplike investeerimisotsuste tegemine 24 kuu jooksul projektide väljavalimisest.
Süsinikdioksiidi kogumise ja soolase põhjavee kihtides säilitamise näidisprojektide puhul on rahastamise eelduseks kõigi liidu õigusaktides nõutud vajalike riiklike lubade olemasolu, komisjoni luba anda toetatavatele projektidele riigiabi ning sponsorite lõplike investeerimisotsuste tegemine 36 kuu jooksul projektide väljavalimisest.
Rahastamisotsusel ei ole õiguslikku jõudu, kui esimeses või teises lõigus osutatud tingimused on täitmata.
Artikkel 10
Saastekvootide konverteerimine ja tulude haldamine
1. Saastekvootide konverteerimisel ja tulude haldamisel tegutseb komisjon liikmesriikide nimel.
2. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et artikli 2 lõikes 1 osutatud 300 miljonit saastekvooti antakse konverteerimiseks ja tulude haldamiseks üle EIPile.
3. Enne artikli 5 lõikes 1 osutatud voorude rahastamisotsuste langetamist müüb EIP esimese vooru saastekvoodid.
EIP haldab tulusid ja annab need üle liikmesriikidele artikli 11 kohaseks väljamaksmiseks.
Artikkel 11
Tulude väljamaksmine ja väljamaksmata tulude kasutamine
1. Liikmesriigid maksavad rahalised vahendid projektide sponsoritele välja õiguslikult siduvate dokumentide alusel, milles sätestatakse vähemalt järgmine:
a)
projekti nimi ja kinnitatud rahastamine eurodes;
b)
projekti käivitamise kuupäev;
c)
artikli 12 kohane teabe jagamise nõue;
d)
käesoleva artikli lõigete 2-6 kohane rahaliste vahendite väljamaksmise nõue;
e)
artikli 13 kohane aruandluse nõue;
f)
teave artiklis 9 osutatud otsuse kohaldamistingimuste kohta.
Artikli 5 lõikes 1 osutatud konkursikutse esimese vooru puhul peaks käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud käivitamise kuupäev olema hiljemalt 31. detsember 2015, välja arvatud juhul, kui asjakohane toetusotsus on vastu võetud peale 31. detsembrit 2011, millisel juhul ei tohi käivitamise kuupäev olla hilisem kui neli aastat toetusotsusest.
2. Väljamaksed tehakse kord aastas. Väljamakstav summa vastab süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul asjaomasel aastal säilitatud ja direktiivi 2003/87/EÜ artiklite 14 ja 15 kohaselt dokumenteeritud ja kontrollitud süsinikdioksiidi kogusele, mis on korrutatud rahastamismääraga, ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul toodetud energia kogusele, mis on korrutatud rahastamismääraga.
Rahastamismäära arvutamiseks süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul jagatakse kinnitatud rahastamissumma 75 protsendiga säilitatava süsinikdioksiidi kavandatud kogusest esimese kümne tegevusaasta jooksul ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul 75 protsendiga toodetava energia kavandatud kogusest esimese viie tegevusaasta jooksul.
3. Aastatoetus makstakse välja üksnes juhul, kui aasta puhul on täidetud teabe jagamise nõue.
4. Väljamaksed tehakse süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide puhul kümne aasta jooksul alates lõike 1 punktis b osutatud kuupäevast ning taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektide puhul viie aasta jooksul alates nimetatud kuupäevast. Väljamakstav kogusumma ei või ületada lõike 1 punktis a osutatud kinnitatud rahastamist.
5. Kui liikmesriik tagab, et lõigete 2-4 kohast rahastamist ületav mis tahes summa tagastatakse EIPile, võidakse projektile kinnitatud rahalised vahendid osaliselt või täielikult välja maksta enne projekti käikulaskmist vastavalt rahastamisotsuses sätestatud andmetele ja tingimustele.
6. Ilma et see piiraks artikli 4 teise lõigu kohaldamist, kasutatakse projektidele väljamaksmata tulu ja tulude haldamisest saadud vahendeid täiendavate käesoleva otsusega hõlmatud näidisprojektide kaasrahastamiseks kuni 31. detsembrini 2015.
Liikmesriigid tagastavad väljamaksmata tulu EIPile.
Pärast 31. detsembrit 2015 laekuvad nimetatud rahalised vahendid liikmesriikidele. Väljamakseperioodi lõppedes kantakse kõnealused rahalised vahendid üle liikmesriikidele vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 7 sätestatud põhimõtetele.
Artikkel 12
Teabe jagamine
Liikmesriigid tagavad, et kõik projektide teostajad, konsortsiumide liikmed, tarnijad ja alltöövõtjad, kes saavad toote- või teenusearenduse näol olulist kasu riiklikust rahastamisest, jagaksid teavet II lisas sätestatud aspektide kohta teiste projektiteostajate, riigiasutuste, uurimisasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja avalikkusega vastavalt artikli 5 lõikes 1 osutatud konkursikutsetes sätestatud täiendavatele tingimustele.
Teavet jagatakse igal aastal ning teave hõlmab kogu aasta jooksul kogutud ja töödeldud teavet.
Artikkel 13
Liikmesriikide aruandlus
Artikli 11 lõikes 4 osutatud ajavahemike jooksul esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 31. detsembriks aruanded projektide rakendamise kohta.
Aruanne sisaldab iga projekti kohta vähemalt järgmist teavet:
1)
säilitatud süsinikdioksiidi kogus või toodetud puhta energia kogus;
2)
väljamakstud rahasummad;
3)
mis tahes olulised probleemid projektide rakendamisel.
Artikkel 14
Komisjoni aruanne
Pärast konkursi esimese vooru lõppu esitab komisjon kliimamuutuste komiteele aruande vooru läbiviimise kohta ning teatab, kas teise vooru geograafilise ja tehnilise tasakaalustatuse tagamiseks on vaja muuta käesolevat otsust.
Artikkel 15
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 3. november 2010