РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1077/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2011 година
за създаване на Европейска агенция за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 74, член 77, параграф 2, букви а) и б), член 78, параграф 2, буква д), член 79, параграф 2, буква в), член 82, параграф 1, буква г), член 85, параграф 1, член 87, параграф 2, буква а) и член 88, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Шенгенската информационна система от второ поколение (ШИС II) беше създадена с Регламент (ЕО) № 1987/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за създаването, функционирането и използването на Шенгенска информационна система от второ поколение (ШИС II) (2) и с Решение 2007/533/ПВР на Съвета от 12 юни 2007 г. относно създаването, функционирането и използването на Шенгенска информационна система от второ поколение (ШИС II) (3). Регламент (ЕО) № 1987/2006 и Решение 2007/533/ПВР предвиждат, че Комисията отговаря за оперативното управление на централната ШИС II по време на преходен период. След изтичането на този преходен период за оперативното управление на централната ШИС II и за някои аспекти на комуникационната инфраструктура отговаря управителен орган.
(2)
Визовата информационна система (ВИС) беше създадена с Решение 2004/512/ЕО на Съвета от 8 юни 2004 г. за създаване на визова информационна система (ВИС) (4). Регламент (ЕО) № 767/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно Визовата информационна система (ВИС) и обмена на данни между държави-членки относно визите за краткосрочно пребиваване (Регламент за ВИС) (5) предвижда, че Комисията отговаря за оперативното управление на ВИС по време на преходен период. След изтичането на този преходен период за оперативното управление на централната ВИС и на националните интерфейси, и за някои аспекти на комуникационната инфраструктура отговаря управителен орган.
(3)
„Евродак“ беше създадена с Регламент (ЕО) № 2725/2000 на Съвета от 11 декември 2000 г. за създаване на системата „Евродак“ за сравняване на дактилоскопични отпечатъци с оглед ефективното прилагане на Дъблинската конвенция (6). В Регламент (ЕО) № 407/2002 на Съвета (7) са предвидени необходимите разпоредби за прилагане.
(4)
Необходимо е да бъде създаден управителен орган, за да се осигури оперативното управление на ШИС II, ВИС и „Евродак“ и на някои аспекти на комуникационната инфраструктура след изтичането на преходния период, както и потенциално управлението на други широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието, при условие че бъдат приети отделни законодателни инструменти.
(5)
С оглед постигането на синергия е необходимо оперативното управление на тези широкомащабни информационни системи да се осъществява от един единствен орган, като по този начин се постигнат икономии от мащаба, създаде се критична маса и се осигури възможно най-висока степен на оползотворяване на капитала и на човешките ресурси.
(6)
В съвместните декларации, придружаващи законодателните инструменти за ШИС II и ВИС, Европейският парламент и Съветът приканиха Комисията, след като извърши оценка на въздействието, да представи необходимите законодателни предложения, чрез които дългосрочното оперативно управление на централната ШИС II и на някои аспекти на комуникационната инфраструктура, както и на ВИС, да се възложи на агенция.
(7)
Тъй като управителният орган следва да има правна, административна и финансова автономия, той следва да бъде създаден под формата на регулаторна агенция („Агенция“), притежаваща правосубектност. Както беше договорено, седалището на агенцията следва да бъде в Талин, Естония. Същевременно, тъй като дейностите, свързани с техническото разработване и подготовката на оперативното управление на ШИС II и ВИС се извършват в Страсбург, Франция, а в Sankt Johann im Pongau, Австрия, е установено резервно звено за поддръжка на тези информационни системи, това положение следва да продължи. На тези две места следва да се разположат и обектите, в които съответно да се изпълняват задачите, свързани с техническото разработване и оперативното управление на „Евродак“, както и да се установи резервно звено за „Евродак“. На тези две места следва да се разположат също съответно техническото разработване и оперативното управление на други широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието, както и ако това е предвидено в съответния законодателен инструмент, резервно звено, което да е в състояние да осигури функционирането на дадена широкомащабна информационна система в случай на повреда на тази система.
(8)
Следователно задачите на управителния орган, посочени в регламенти (ЕО) № 1987/2006 и (ЕО) № 767/2008, следва да се изпълняват от Агенцията. Тези задачи включват по-нататъшно техническо разработване.
(9)
В съответствие с регламенти (ЕО) № 2725/2000 и (ЕО) № 407/2002 е създадено централно звено в рамките на Комисията, което отговаря за функционирането на централната база данни на „Евродак“ и други, свързани с това задачи. За да се оптимизира взаимодействието, Агенцията следва да поеме задачите на Комисията, отнасящи се до оперативното управление на „Евродак“, включително някои задачи, свързани с комуникационната инфраструктура, от датата, на която Агенцията поема своите задължения.
(10)
Основната функция на Агенцията следва да е изпълнението на задачи, свързани с оперативното управление на ШИС II, ВИС и „Евродак“, както и на други широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието, ако това бъде решено. Агенцията следва да отговаря също за техническите мерки, необходими за изпълнението на възложените ѝ задачи, които нямат нормативен характер. Тези отговорности следва да не засягат задачите от нормативен характер, които са запазени само за Комисията или за Комисията, подпомагана от комитет, съгласно съответните законодателни инструменти, уреждащи системите, чието оперативно управление е възложено на Агенцията.
(11)
Освен това Агенцията следва да изпълнява задачи, свързани с обучението по техническото използване на ШИС II, ВИС и „Евродак“ и на други широкомащабни информационни системи, чието управление може да ѝ бъде възложено в бъдеще.
(12)
Освен това на Агенцията може да бъде възложено да отговаря и за подготвянето, разработването и оперативното управление на допълнителни широкомащабни информационни системи в приложение на членове 67-89 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Такива задачи следва да бъдат възложени на Агенцията единствено чрез последващи и отделни законодателни инструменти, като преди това е извършена оценка на въздействието.
(13)
Агенцията следва да отговаря за наблюдение на научноизследователската дейност и за провеждане на пилотни схеми, в съответствие с член 49, параграф 6, буква а) от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8), за широкомащабните информационни системи в приложение на членове 67-89 ДФЕС, по изрично и точно искане на Комисията. При възлагането на задачи за провеждане на пилотен проект, Агенцията следва да обърне особено внимание на Стратегията на Европейския съюз за управление на информацията.
(14)
Фактът, че оперативното управление на широкомащабните информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието се възлага на Агенцията, не следва да засяга специалните правила, които се прилагат по отношение на тези системи. По-конкретно, прилагат се изцяло специалните правила, уреждащи целта, правата на достъп, мерките за сигурност и допълнителните изисквания за защита на данните за всяка от широкомащабните информационни системи, чието оперативно управление е възложено на Агенцията.
(15)
Държавите-членки и Комисията следва да бъдат представени в управителен съвет, с цел ефективен контрол на функциите на Агенцията. На управителния съвет следва да се дадат необходимите правомощия, по-специално за приемане на годишната работна програма, за упражняване на неговите функции във връзка с бюджета на Агенцията, за приемане на финансовите правила, приложими за Агенцията, за назначаване на изпълнителен директор и за установяване на процедури, чрез които изпълнителният директор взема решения, свързани с оперативните задачи на Агенцията.
(16)
Що се отнася до ШИС II, Европейската полицейска служба (Европол) и Европейското звено за съдебно сътрудничество (Евроюст), които притежават право на пряк достъп и директно търсене на данни, въведени в ШИС II, в приложение на Решение 2007/533/ПВР, следва да имат статут на наблюдатели на заседанията на управителния съвет, когато се обсъжда въпрос, свързан с прилагането на Решение 2007/533/ПВР. И Европол, и Евроюст следва да могат да назначават представител в консултативната група за ШИС II, създадена съгласно настоящия регламент.
(17)
Що се отнася до ВИС, на Европол следва да се предостави статут на наблюдател на заседанията на управителния съвет, когато се обсъжда въпрос, свързан с прилагането на Решение 2008/633/ПВР на Съвета от 23 юни 2008 г. относно достъпа до Визовата информационна система (ВИС) за справки от оправомощени органи на държавите-членки и от Европол с цел предотвратяване, разкриване и разследване на терористични действия и други тежки престъпления (9). Европол следва да може да назначава представител в консултативната група за ВИС, създадена съгласно настоящия регламент.
(18)
Държавите-членки следва да имат право на глас в управителния съвет на Агенцията по отношение на дадена широкомащабна информационна система, ако са обвързани съгласно правото на Съюза от законодателен инструмент, уреждащ разработването, създаването, функционирането и използването на тази система. Дания също следва да има право на глас по отношение на дадена широкомащабна информационна система, ако по силата на член 4 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към Договора за Европейския съюз (ДЕС) и ДФЕС („Протокол относно позицията на Дания“), вземе решение за въвеждането в националното си право на законодателния инструмент, уреждащ разработването, създаването, функционирането и използването на тази система.
(19)
Държавите-членки следва да назначат член на консултативната група за дадена широкомащабна информационна система, ако съгласно правото на Съюза са обвързани от някой от законодателните инструменти, уреждащи разработването, създаването, функционирането и използването на тази система. Дания следва също да назначи член на консултативната група за дадена широкомащабна информационна система, ако по силата на член 4 от Протокола относно позицията на Дания вземе решение за въвеждането в националното си право на законодателния инструмент, уреждащ разработването, създаването, функционирането и използването на тази именно система.
(20)
За да се гарантира пълната автономия и независимост на Агенцията, следва да ѝ се отпусне самостоятелен бюджет с приходи от общия бюджет на Европейския съюз. Финансирането на Агенцията следва да подлежи на одобрение от страна на бюджетния орган съгласно точка 47 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (10). Бюджетната процедура и процедурата за освобождаване от отговорност на Съюза следва да са приложими. Сметната палата следва да извършва одит на счетоводните сметки, както и одит на законността и редовността на съответните транзакции.
(21)
Агенцията следва да си сътрудничи с други агенции на Съюза в рамките на съответните им компетенции, по-специално с тези, създадени в областта на свободата, сигурността и правосъдието, и особено с Агенцията на Европейския съюз за основните права. Тя следва също да извършва консултации и да спазва препоръките на Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност, когато е целесъобразно.
(22)
При осъществяване на разработването и оперативното управление на широкомащабни информационни системи Агенцията следва да се ръководи от европейските и от международните стандарти, като взема предвид най-високите изисквания за професионализъм, по-конкретно Стратегията на Европейския съюз за управление на информацията.
(23)
Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (11) следва да се прилага за обработката на лични данни от Агенцията. Европейският надзорен орган по защита на данните следва да може да получава от Агенцията достъп до цялата необходима информация за своите разследвания. В съответствие с член 28 от Регламент (ЕО) № 45/2001 Комисията проведе консултации с Европейския надзорен орган по защита на данните, който даде становището си на 7 декември 2009 г.
(24)
За да се осигури прозрачното функциониране на Агенцията, спрямо нея следва да се прилага Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (12). Дейностите на Агенцията следва да подлежат на контрол от Европейския омбудсман в съответствие с член 228 ДФЕС.
(25)
Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (13), следва да се прилага спрямо Агенцията, която следва да се присъедини към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (14).
(26)
Приемащите държави-членки следва да осигурят възможно най-добрите условия за доброто функциониране на Агенцията, в това число например многоезично училищно обучение с европейска насоченост и подходящи транспортни връзки.
(27)
С оглед установяването на ясни и прозрачни условия на работа и на равнопоставеност на персонала, към персонала и изпълнителния директор на Агенцията следва да се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз („Правилник за длъжностните лица“) и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз („Условията за работа“), установени в Регламент (ЕИО, Евратом, ЕОВС) № 259/68 (15) (заедно наричани „Правилник за персонала“), включително правилата за професионална тайна или други равностойни задължения за поверителност.
(28)
Агенцията е орган, създаден от Съюза по смисъла на член 185, параграф 1 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, и следва съответно да приеме свои финансови правила.
(29)
Към агенцията следва да се прилага Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 (16) на Комисията от 19 ноември 2002 г. относно рамковия Финансов регламент за органите, посочени в член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
(30)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно създаването на агенция на равнището на Съюза, която да отговаря за оперативното управление и по целесъобразност за разработването на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради мащаба и последиците от действието, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(31)
Настоящият регламент зачита основните права и спазва принципите, признати в Хартата на основните права на Европейския съюз в съответствие с член 6, параграф 1 ДЕС.
(32)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокола относно позицията на Дания, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане. Като се има предвид, че настоящият регламент, доколкото се отнася до ШИС II и ВИС, представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген, в срок от шест месеца от датата на приемане на настоящия регламент Дания взема решение, в съответствие с член 4 от посочения протокол, дали ще го въведе в националното си право. В съответствие с член 3 от Споразумението между Европейската общност и Кралство Дания относно критериите и механизмите за определяне на държавата, която е компетентна да разгледа молба за убежище, подадена на територията на Дания или друга държава-членка на Европейския съюз, и системата „Евродак“ за сравняване на дактилоскопични отпечатъци за ефективното прилагане на Дъблинската конвенция (17), Дания нотифицира Комисията дали ще прилага съдържанието на настоящия регламент, доколкото той има отношение към „Евродак“.
(33)
Доколкото разпоредбите на настоящия регламент се отнасят до ШИС II, уредена с Решение 2007/533/ПВР, Обединеното кралство участва в настоящия регламент в съответствие с член 5, параграф 1 от Протокол № 19 относно достиженията на правото от Шенген, включени в рамките на Европейския съюз, приложен към ДЕС и към ДФЕС („Протокол относно достиженията на правото от Шенген“) и член 8, параграф 2 от Решение 2000/365/ЕО на Съвета от 29 май 2000 г. относно искането на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия да участва в някои разпоредби от достиженията на правото от Шенген (18).
Доколкото разпоредбите на настоящия регламент се отнасят до ШИС II, уредена с Регламент (ЕО) № 1987/2006, и до ВИС, които представляват развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген, в които Обединеното кралство не участва в съответствие с Решение 2000/365/ЕО, Обединеното кралство е отправило с писмо от 5 октомври 2010 г. искане до председателя на Съвета да му бъде разрешено да участва в приемането на настоящия регламент в съответствие с член 4 от Протокола относно достиженията на правото от Шенген. По силата на член 1 от Решение 2010/779/ЕС на Съвета от 14 декември 2010 г. относно искането на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия да участва в някои разпоредби от достиженията на правото от Шенген, свързани със създаването на Европейска агенция за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието (19), на Обединеното кралство е разрешено да участва в настоящия регламент.
Освен това, доколкото разпоредбите на настоящия регламент се отнасят до „Евродак“, Обединеното кралство е уведомило с писмо от 23 септември 2009 г. председателя на Съвета за желанието си да участва в приемането и прилагането на настоящия регламент в съответствие с член 3 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия в областта на свободата, сигурността и правосъдието, приложен към ДЕС и към ДФЕС („Протокол относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия“). Следователно Обединеното кралство участва в приемането на настоящия регламент, обвързано е от него и от неговото прилагане.
(34)
Доколкото разпоредбите на настоящия регламент се отнасят до ШИС II, уредена от Регламент (ЕО) № 1987/2006, и до ВИС, той представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген, в които Ирландия не участва в съответствие с Решение 2002/192/ЕО на Съвета от 28 февруари 2002 г. относно искането на Ирландия да участва в някои разпоредби от достиженията на правото от Шенген (20).
Ирландия не е отправила искане да участва в приемането на настоящия регламент в съответствие с член 4 от Протокола относно достиженията на правото от Шенген. Следователно Ирландия не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане до степента, до която мерките в него представляват развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген, които се отнасят до ШИС II, уредена от Регламент (ЕО) № 1987/2006, и до ВИС.
Доколкото разпоредбите на настоящия регламент се отнасят до „Евродак“, в съответствие с членове 1 и 2 от Протокола относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия, Ирландия не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане. Тъй като при тези обстоятелства не е възможно да се осигури приложимост на настоящия регламент към Ирландия в неговата цялост, съгласно изискванията на член 288 ДФЕС, Ирландия не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане, без да се засягат правата ѝ по силата на посочените по-горе протоколи.
(35)
По отношение на Исландия и Норвегия настоящият регламент, доколкото се отнася до ШИС II и ВИС, представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението, сключено от Съвета на Европейския съюз, от една страна, и Република Исландия и Кралство Норвегия, от друга страна, за асоциирането на последните в процеса на изпълнение, прилагане и развитие на достиженията на правото от Шенген (21), които попадат в областта, посочена в член 1, букви А, Б и Ж от Решение 1999/437/ЕО на Съвета от 17 май 1999 г. относно определени условия по прилагането на посоченото споразумение (22). По отношение на „Евродак“ настоящият регламент представлява нова мярка, отнасяща се до „Евродак“, по смисъла на Споразумението между Европейската общност и Република Исландия и Кралство Норвегия относно критериите и механизмите за определяне на държавата, компетентна да разгледа молба за убежище, подадена в държава-членка или в Исландия или Норвегия (23). Поради тази причина, в зависимост от решението си дали да приложат настоящия регламент във вътрешната си правна уредба, делегации на Република Исландия и Кралство Норвегия следва да участват в управителния съвет на Агенцията. За да се определят по-нататъшните подробни правила, като например правото на глас, позволяващи на Република Исландия и Кралство Норвегия да участват в дейностите на Агенцията, между Съюза и тези държави следва да бъде сключена допълнителна договореност.
(36)
По отношение на Швейцария настоящият регламент, доколкото се отнася до ШИС II и ВИС, представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген (24), които попадат в областта, посочена в член 1, букви А, Б и Ж от Решение 1999/437/ЕО, във връзка с член 3 от Решение 2008/146/ЕО на Съвета (25). По отношение на „Евродак“ настоящият регламент представлява нова мярка, отнасяща се до „Евродак“, по смисъла на Споразумението между Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно критериите и механизмите за определяне на държавата, компетентна да разгледа молба за убежище, подадена в държава-членка или в Швейцария (26). Поради тази причина, в зависимост от решението си дали да приложи настоящия регламент във вътрешната си правна уредба, делегацията на Конфедерация Швейцария следва да участва в управителния съвет на Агенцията. За да се определят по-нататъшните подробни правила, като например правото на глас, позволяващи на Конфедерация Швейцария да участва в дейностите на Агенцията, между Съюза и Конфедерация Швейцария следва да бъде сключена допълнителна договореност.
(37)
По отношение на Лихтенщайн настоящият регламент, доколкото се отнася до ШИС II и ВИС, представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Протокола между Европейския съюз, Европейската общност, Конфедерация Швейцария и Княжество Лихтенщайн относно присъединяването на Княжество Лихтенщайн към Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген (27), които попадат в областта, посочена в член 1, букви А, Б и Ж от Решение 1999/437/ЕО, във връзка с член 3 от Решение 2011/350/ЕС на Съвета (28). По отношение на „Евродак“ настоящият регламент представлява нова мярка, свързана с „Евродак“ по смисъла на Протокола между Европейската общност, Конфедерация Швейцария и Княжество Лихтенщайн относно присъединяването на Княжество Лихтенщайн към Споразумението между Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно критериите и механизмите за определяне на държавата, която е компетентна за разглеждането на молба за убежище, подадена в държава-членка или в Швейцария (29). Поради тази причина делегацията на Княжество Лихтенщайн следва да участва в управителния съвет на Агенцията. За да се определят по-нататъшните подробни правила, като например правото на глас, позволяващи на Княжество Лихтенщайн да участва в дейностите на Агенцията, между Съюза и Княжество Лихтенщайн следва да бъде сключена допълнителна договореност,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ
Член 1
Създаване на Агенцията
1. Създава се Европейска агенция за оперативно управление на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието („Агенцията“).
2. Агенцията отговаря за оперативното управление на Шенгенската информационна система от второ поколение (ШИС II), Визовата информационна система (ВИС) и „Евродак“.
3. Агенцията може да отговаря и за подготвянето, разработването и оперативното управление на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието, различни от посочените в параграф 2, само ако това е предвидено в съответни законодателни инструменти, основани на членове 67-89 ДФЕС, като се отчетат по целесъобразност постиженията в научноизследователската дейност, посочени в член 8 от настоящия регламент, и резултатите от пилотните схеми, посочени в член 9 от настоящия регламент.
4. Оперативното управление се състои от всички задачи, необходими за привеждането на функционирането на широкомащабните информационни системи в съответствие със специалните разпоредби, приложими за всяка една от тях, включително отговорността за комуникационната инфраструктура, използвана от тях. Тези широкомащабни информационни системи не извършват обмен на информация или не се използват за обмен на информация или знания, освен ако това не е предвидено в конкретно правно основание.
Член 2
Цели
Без да се засягат съответните отговорности на Комисията и на държавите-членки по силата на законодателните инструменти, уреждащи широкомащабни информационни системи, Агенцията осигурява:
а)
ефективно, защитено и непрекъснато функциониране на широкомащабни информационни системи;
б)
управление на широкомащабни информационни системи, което се характеризира с ефикасност и финансова отчетност;
в)
достатъчно висококачествени услуги за потребителите на широкомащабни информационни системи;
г)
последователност и непрекъснатост на услугата;
д)
високо равнище на защита на данните, в съответствие с приложимите правила, включително специални разпоредби за всяка широкомащабна информационна система;
е)
достатъчна степен на сигурност на данните и физическа сигурност, в съответствие с приложимите правила, включително специфични разпоредби за всяка широкомащабна информационна система; и
ж)
използването на подходяща структура за управление на проектите за ефикасно разработване на широкомащабни информационни системи.
ГЛАВА II
ЗАДАЧИ
Член 3
Задачи, свързани с ШИС II
По отношение на ШИС II Агенцията изпълнява:
а)
задачите, възложени на управителния орган с Регламент (ЕО) № 1987/2006 и Решение 2007/533/ПВР; и
б)
задачите, свързани с обучението по техническото използване на ШИС II, по-конкретно за служители на SIRENE (SIRENE - искане за допълнителна информация от националните звена) и обучение на експерти по техническите аспекти на ШИС II в рамките на оценката по Шенген.
Член 4
Задачи, свързани с ВИС
По отношение на ВИС Агенцията изпълнява:
а)
задачите, възложени на управителния орган с Регламент (ЕО) № 767/2008 и Решение 2008/633/ПВР; и
б)
задачите, свързани с обучението по техническото използване на ВИС.
Член 5
Задачи, свързани с „Евродак“
По отношение на „Евродак“ Агенцията изпълнява:
а)
задачите, възложени на Комисията в качеството ѝ на орган, отговарящ за оперативното управление на „Евродак“, в съответствие с регламенти (ЕО) № 2725/2000 и (ЕО) № 407/2002;
б)
задачите, свързани с комуникационната инфраструктура, а именно - надзор, сигурност и координация на отношенията между държавите-членки и доставчика; и
в)
задачите, свързани с обучението по техническото използване на „Евродак“.
Член 6
Задачи, свързани с подготвянето, разработването и оперативното управление на други широкомащабни информационни системи
Когато на Агенцията са възложени подготвянето, разработването и оперативното управление на други широкомащабни информационни системи, посочени в член 1, параграф 3, тя извършва по целесъобразност задачи, свързани с обучението по техническото използване на тези системи.
Член 7
Задачи, свързани с комуникационната инфраструктура
1. Агенцията изпълнява свързаните с комуникационната инфраструктура задачи, които са възложени на управителния орган със законодателните инструменти, уреждащи разработването, създаването, функционирането и използването на широкомащабните информационни системи, посочени в член 1, параграф 2.
2. В съответствие със законодателните инструменти, посочени в параграф 1, задачите във връзка с комуникационната инфраструктура (включително оперативното управление и сигурността) се поделят между Агенцията и Комисията. За да се осигури съгласуваност между упражняването на техните съответни отговорности, между Агенцията и Комисията се изготвят оперативни работни договорености, които се отразяват в меморандум за разбирателство.
3. Комуникационната инфраструктура се управлява и контролира по подходящ начин с цел да бъде защитена от заплахи и да се гарантира нейната сигурност и сигурността на широкомащабните информационни системи, включително тази на данните, обменяни чрез комуникационната инфраструктура.
4. Приемат се съответни мерки, включително планове за сигурността, с цел, inter alia, да се предотврати неразрешено четене, копиране, промяна или заличаване на лични данни по време на предаване на лични данни или транспорт на носители на данни, по-специално чрез подходящи техники на криптиране. Никаква свързана със системата оперативна информация не се разпространява по комуникационната инфраструктура, без да бъде криптирана.
5. Задачите, свързани с оперативното управление на комуникационната инфраструктура, могат да бъдат възложени на външни организации или структури от частния сектор в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002. В такъв случай доставчикът на мрежови услуги е обвързан от мерките за сигурност, посочени в параграф 4, и по никакъв начин няма достъп до оперативни данни от ШИС II, ВИС или „Евродак“ или свързания с ШИС II обмен на данни на SIRENE.
6. Без да се засягат съществуващите договори относно мрежата на ШИС II, ВИС и „Евродак“, управлението на криптографските ключове остава в рамките на компетентност на Агенцията и не може да се възлага на външна организация от частния сектор.
Член 8
Наблюдение на научноизследователската дейност
1. Агенцията осъществява наблюдение на постиженията в научноизследователската дейност, които имат отношение към оперативното управление на ШИС II, ВИС, „Евродак“ и други широкомащабни информационни системи.
2. Агенцията редовно информира Европейския парламент, Съвета, Комисията и, по въпроси относно защитата на данни - Европейския надзорен орган по защита на данните, за постиженията, посочени в параграф 1.
Член 9
Пилотни схеми
1. Единствено по специално и конкретно искане на Комисията, която е уведомила Европейския парламент и Съвета най-малко три месеца предварително, и след взето от управителния съвет решение Агенцията може, в съответствие с член 12, параграф 1, буква л), да изпълнява пилотни схеми, както е посочено в член 49, параграф 6, буква а) от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, за разработването или оперативното управление на широкомащабни информационни системи в приложение на членове 67-89 ДФЕС.
Агенцията редовно информира Европейския парламент и Съвета и, по въпроси относно защитата на данни - Европейския надзорен орган по защита на данните, относно развитието на пилотните схеми, посочени в първа алинея.
2. Бюджетните кредити за пилотни схеми, поискани от Комисията, се вписват в бюджета за не повече от две поредни финансови години.
ГЛАВА III
СТРУКТУРА И ОРГАНИЗАЦИЯ
Член 10
Правен статус
1. Агенцията е орган на Съюза и притежава правосубектност.
2. Във всяка държава-членка Агенцията се ползва с възможно най-широката правоспособност, предоставяна на юридическите лица съгласно националното право. По-специално, тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства. Тя може също така да сключва споразумения относно седалището на Агенцията и звената, създадени в съответствие с параграф 4, с държавите-членки, на чиято територия се намират седалището и техническото и резервното звено („приемащи държави-членки“).
3. Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор.
4. Седалището на агенцията е в Талин, Естония.
Задачите, свързани с разработването и оперативното управление, посочени в член 1, параграф 3 и членове 3, 4, 5 и 7, се извършват в Страсбург, Франция.
В Sankt Johann im Pongau, Австрия, се установява резервно звено, което да е в състояние да осигури функционирането на дадена широкомащабна информационна система в случай на повреда на тази система, ако законодателният инструмент, с който се урежда нейното разработване, създаване, функциониране и използване, е предвидено такова резервно звено.
Член 11
Структура
1. Административната и управленска структура на Агенцията се състои от:
а)
управителен съвет;
б)
изпълнителен директор;
в)
консултативни групи.
2. Структурата на Агенцията включва още:
а)
длъжностно лице за защита на данните;
б)
служител по сигурността;
в)
счетоводител.
Член 12
Функции на управителния съвет
1. За да се осигури, че Агенцията изпълнява своите задачи, управителният съвет:
а)
назначава и, ако е целесъобразно, освобождава изпълнителния директор в съответствие с член 18;
б)
упражнява дисциплинарен контрол над изпълнителния директор и наблюдава неговата работа, включително изпълнението на решенията на управителния съвет;
в)
установява организационната структура на Агенцията след консултации с Комисията;
г)
установява процедурния правилник на Агенцията след консултации с Комисията;
д)
одобрява, след предложение на Изпълнителния директор, споразумението за седалището на Агенцията и споразуменията относно техническото и резервното звено, създадени в съответствие с член 10, параграф 4, които следва да бъдат подписани от изпълнителния директор с приемащите държави-членки;
е)
съгласувано с Комисията приема необходимите мерки за прилагане, посочени в член 110 от Правилника за длъжностните лица;
ж)
приема необходимите мерки за прилагане относно командироването на национални експерти в Агенцията;
з)
приема многогодишна работна програма, основана на задачите, посочени в глава II на основата на проект, представен от изпълнителния директор, както е посочено в член 17, след консултации с консултативните групи, посочени в член 19, и след получаване на становището на Комисията. Многогодишната работна програма включва, без да се засяга годишната бюджетна процедура, многогодишен разчет на бюджета и предварителни оценки, с цел структуриране на целите и различните етапи на многогодишното планиране;
и)
приема многогодишния стратегически план за персонала и проект за годишната работна програма и ги представя на Комисията и бюджетния орган до 31 март всяка година;
й)
до 30 септември всяка година и след като получи становището на Комисията, приема годишната работна програма на Агенцията за следващата година с мнозинство от две трети от членовете си с право на глас и в съответствие с годишната бюджетна процедура и със законодателната програма на Съюза в областите съгласно членове 67-89 ДФЕС; и следи за това приетата работна програма да бъде предадена на Европейския парламент, Съвета и Комисията и да бъде публикувана;
к)
до 31 март всяка година приема годишния отчет за дейността на Агенцията за предходната година, като по-конкретно сравнява постигнатите резултати с целите, заложени в годишната работна програма, и не по-късно от 15 юни същата година го предава на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата; годишният отчет за дейността на Агенцията се публикува;
л)
изпълнява функциите си, свързани с бюджета на Агенцията, включително изпълнението на посочените в член 9 пилотни схеми, съгласно член 32, член 33, параграф 6 и член 34;
м)
приема финансови правила, приложими за Агенцията в съответствие с член 34;
н)
назначава счетоводител, който е функционално независим в изпълнението на своите задължения;
о)
гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от различните вътрешни или външни одитни доклади и оценки;
п)
приема необходимите мерки за сигурност, включително план за сигурност и план за непрекъснатост на работния процес и за възстановяване след бедствия, като взема предвид евентуалните препоръки на експертите по сигурността, присъстващи в консултативните групи;
р)
назначава служител по сигурността;
с)
назначава длъжностно лице за защита на данните в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001;
т)
приема до 22 май 2012 г. практическите ред и условия за прилагането на Регламент (ЕО) № 1049/2001;
у)
приема докладите за техническото функциониране на ШИС II съгласно член 50, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1987/2006 и член 66, параграф 4 от Решение 2007/533/ПВР съответно, и за техническото функциониране на ВИС съгласно член 50, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 767/2008 и член 17, параграф 3 от Решение 2008/633/ПВР;
ф)
приема годишния отчет за дейностите на централното звено на „Евродак“ в съответствие с член 24, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2725/2000;
х)
прави коментари във връзка с доклада от одита, извършен от Европейския надзорен орган по защита на данните съгласно член 45 от Регламент (ЕО) № 1987/2006 и член 42, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 767/2008, и гарантира предприемането на подходящи последващи одитите действия;
ц)
публикува статистически данни за ШИС II съгласно член 50, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1987/2006 и член 66, параграф 3 от Решение 2007/533/ПВР съответно;
ч)
изготвя статистика относно работата на централното звено на „Евродак“ в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2725/2000;
ш)
осигурява годишното публикуване на списъка с компетентните органи, които са оправомощени да извършват директно търсене в данните, съдържащи се в ШИС II, съгласно член 31, параграф 8 от Регламент (ЕО) № 1987/2006 и член 46, параграф 8 от Решение 2007/533/ПВР, заедно със списъка на службите на националните системи на ШИС II (Н.ШИС II) и бюрата SIRENE, посочен съответно в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1987/2006 и член 7, параграф 3 от Решение 2007/533/ПВР;
щ)
осигурява годишното публикуване на списъка с органите, определени съгласно член 15, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2725/2000;
аа)
изпълнява други задачи, които са му възложени в съответствие с настоящия регламент.
2. Управителният съвет може да съветва изпълнителния директор по всеки въпрос, който е тясно свързан с разработването или оперативното управление на широкомащабни информационни системи.
Член 13
Състав на управителния съвет
1. Управителният съвет се състои от по един представител на всяка държава-членка и двама представители на Комисията.
2. Всяка държава-членка и Комисията назначават членовете на управителния съвет, както и техните заместници, до 22 януари 2012 г. След изтичането на този срок Комисията свиква управителния съвет. В тяхно отсъствие членовете се представляват от техните заместници.
3. Членовете на управителния съвет се назначават въз основа на притежавани от тях опит и експертни знания на високо равнище в областта на широкомащабните информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието, както и знания в областта на защитата на данни.
4. Мандатът на членовете е четири години. Той може да бъде подновяван еднократно. При изтичане на мандата им или в случай на оставка членовете остават на служба до подновяване на назначенията им или докато бъдат заменени.
5. Държавите, асоциирани в процеса на изпълнение, прилагане и развитие на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“, участват в дейностите на Агенцията. Всяка от тях назначава по един представител и един заместник в управителния съвет.
Член 14
Председателство на управителния съвет
1. Управителният съвет избира председател и заместник-председател измежду членовете си.
2. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е две години. Техният мандат може да бъде подновен еднократно. Ако обаче тяхното членство в управителния съвет бъде прекратено по време на техния мандат, то техният мандат се прекратява автоматично на същата дата.
3. Председателят и заместник-председателят се избират единствено измежду членовете на управителния съвет, които са назначени от държави-членки, които съгласно законодателството на Съюза са изцяло обвързани от законодателните инструменти, уреждащи разработването, създаването, функционирането и използването на всички широкомащабни информационни системи, управлявани от Агенцията.
Член 15
Заседания на управителния съвет
1. Заседанията на управителния съвет се свикват по искане на някой от следните:
а)
председателя му;
б)
най-малко една трета от членовете му;
в)
Комисията;
г)
изпълнителния директор.
Управителният съвет провежда най-малко едно редовно заседание на всеки шест месеца.
2. Изпълнителният директор участва в заседанията на управителния съвет.
3. Членовете на управителния съвет могат да бъдат подпомагани от експерти, които са членове на консултативните групи.
4. Европол и Евроюст могат да присъстват на заседанията на управителния съвет като наблюдатели, когато се обсъжда въпрос, засягащ ШИС II, във връзка с прилагането на Решение 2007/533/ПВР. Европол също може да присъства на заседанията на управителния съвет като наблюдател, когато се обсъжда въпрос, засягащ ВИС, във връзка с прилагането на Решение 2008/633/ПВР.
5. Управителният съвет може да покани всяко друго лице, чието становище може да представлява интерес, да участва в заседанията му като наблюдател.
6. Агенцията предоставя на управителния съвет секретариат.
Член 16
Гласуване
1. Без да се засяга параграф 5 от настоящия член, както и член 12, параграф 1, буква й) и член 18, параграфи 1 и 7, решенията на управителния съвет се вземат с мнозинство от всички негови членове с право на глас.
2. Без да се засяга параграф 3, всеки член на управителния съвет има един глас.
3. Всеки член, назначен от държава-членка, която съгласно законодателството на Съюза е обвързана от някой от законодателните инструменти, уреждащи разработването, създаването, функционирането и използването на широкомащабна информационна система, управлявана от Агенцията, може да гласува по въпрос, който засяга съответната широкомащабна информационна система.
Освен това, що се отнася до Дания, тя има право на глас по въпрос, който се отнася до такава широкомащабна информационна система, ако по силата на член 4 от Протокола относно позицията на Дания вземе решение за въвеждането в националното си право на законодателния инструмент, уреждащ разработването, създаването, функционирането и използването на тази широкомащабна информационна система.
4. По отношение на държавите, асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“, се прилага член 37.
5. В случай на разногласие между членовете за това дали гласуването засяга определена широкомащабна информационна система или не, решението, че гласуването не засяга съответната система се взема с мнозинство от две трети.
6. Изпълнителният директор не участва в гласуването.
7. В процедурния правилник на Агенцията се определят по-подробни правила относно гласуването, по-специално условията, при които един от членовете може да действа от името на друг член, както и всякакви изисквания за кворум, когато е целесъобразно.
Член 17
Функции и правомощия на изпълнителния директор
1. Агенцията се управлява и представлява от своя изпълнителен директор.
2. Изпълнителният директор е независим при изпълнението на задълженията си. Без да се засягат съответните области на компетентност на Комисията и на управителния съвет, изпълнителният директор не търси и не получава инструкции от никое правителство или друг орган.
3. Без да се засяга член 12, изпълнителният директор носи пълна отговорност за задачите, възложени на Агенцията, и спрямо него се прилага процедурата по годишно освобождаване от отговорност от Европейския парламент за изпълнението на бюджета.
4. Европейският парламент или Съветът могат да поканят изпълнителния директор да докладва за изпълнението на своите задачи.
5. Изпълнителният директор:
а)
осъществява ежедневното управление на Агенцията;
б)
осигурява функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент;
в)
подготвя и изпълнява процедурите, решенията, стратегиите, програмите и дейностите, които са приети от управителния съвет, при спазване на ограниченията, определени с настоящия регламент, правилника за неговото прилагане и приложимото право;
г)
създава и привежда в действие ефективна система, която позволява да се извършва редовно наблюдение и оценки на:
i)
широкомащабните информационни системи, включително на статистическите данни за тях, и
ii)
агенцията, включително относно ефективното и ефикасно постигане на нейните цели;
д)
участва, без право на глас, в заседанията на управителния съвет;
е)
по отношение на персонала на Агенцията упражнява правомощията, посочени в член 20, параграф 3, и отговаря за въпроси, свързани с персонала;
ж)
без да се засяга член 17 от Правилника за длъжностните лица, установява изисквания за поверителност в изпълнение съответно на член 17 от Регламент (ЕО) № 1987/2006, член 17 от Решение 2007/533/ПВР и член 26, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 767/2008 и за прилагането на подходящи правила за опазване на професионална тайна или други равностойни задължения за поверителност по отношение на всички членове на персонала на Агенцията, от които се изисква да работят с данни от „Евродак“;
з)
води преговори и след одобрение от управителния съвет, подписва споразумение за седалището на Агенцията и споразумения относно техническото и резервното звено с правителствата на приемащите държави-членки.
6. Изпълнителният директор внася в управителния съвет за приемане по-конкретно проекти на следните документи:
а)
годишната работна програма на Агенцията и годишния отчет за дейността ѝ, след провеждането на предварителни консултации с консултативните групи;
б)
финансовите правила на Агенцията;
в)
многогодишната работна програма;
г)
бюджета за следващата година, изготвен на базата на бюджетиране по дейности;
д)
многогодишния стратегически план за персонала;
е)
критериите за изготвяне на оценката, посочени в член 31;
ж)
практическите договорености за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001;
з)
необходимите мерки за сигурност, включително план за сигурността, и план за непрекъснатост на работния процес и възстановяване след бедствия;
и)
доклади за техническото функциониране на всяка една от широкомащабните информационни системи, посочени в член 12, параграф 1, буква у), и годишния отчет за дейностите на централното звено на „Евродак“, посочен в член 12, параграф 1, буква ф), въз основа на резултатите от наблюдението и оценката;
й)
годишния списък, с цел публикуване, на компетентните органи, които са оправомощени да извършват директно търсене в данните, съдържащи се в ШИС II, както и списъка на службите Н.ШИС II и бюрата SIRENE, посочен в член 12, параграф 1, буква ш), и списъка с органите, посочен в член 12, параграф 1, буква щ).
7. Изпълнителният директор изпълнява други задачи в съответствие с настоящия регламент.
Член 18
Назначаване на изпълнителния директор
1. Управителният съвет назначава изпълнителния директор на Агенцията за петгодишен мандат от списък на подходящите кандидати, издържали открит конкурс, организиран от Комисията. В процедурата за подбор се предвижда публикуването на покана за заявяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз и на други места. Управителният съвет може да изиска повторна процедура, ако сметне, че никой от фигуриращите в списъка кандидати не е подходящ. Управителният съвет назначава изпълнителния директор въз основа на личните му качества, опита му в областта на широкомащабните информационни системи и административните, финансовите и управленските му умения, както и знания в областта на защитата на данни. Управителният съвет взема своето решение за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от две трети от всичките си членове с право на глас.
2. Преди назначаването избраният от управителния съвет кандидат се поканва да направи изявление пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент и да отговори на въпроси, поставени от членовете на тази(тези) комисия(и). След това изявление Европейският парламент приема становище относно избрания кандидат. Управителният съвет информира Европейския парламент относно начина, по който това становище е взето предвид. Становището се смята за лично и поверително до назначаването на кандидата.
3. През деветте месеца, предшестващи изтичането на петгодишния мандат, управителният съвет, в тясна консултация с Комисията, извършва оценка, в която оценява по-конкретно резултатите, постигнати през първия мандат на изпълнителния директор, и как те са били постигнати.
4. Управителният съвет, като взема предвид доклада за оценка и само в случаите, когато това може да се обоснове с целите и задачите на Агенцията, може да удължи еднократно мандата на изпълнителния директор за най-много три години.
5. Управителният съвет уведомява Европейския парламент за намерението си да удължи мандата на изпълнителния директор. В срок от един месец преди такова удължаване изпълнителният директор се поканва да направи изявление пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент и да отговори на въпроси, поставени от членовете на тази(тези) комисия(и).
6. Изпълнителният директор отговоря пред управителния съвет.
7. Управителният съвет може да освободи от длъжност изпълнителния директор. Управителният съвет взема такова решение с мнозинство от две трети от всичките си членове с право на глас.
Член 19
Консултативни групи
1. Следните консултативни групи предоставят на управителния съвет експертни знания, свързани с широкомащабни информационни системи, и по-специално в контекста на подготвянето на годишната работна програма и годишния отчет за дейността:
а)
консултативна група по ШИС II;
б)
консултативна група по ВИС;
в)
консултативна група по „Евродак“;
г)
всяка друга консултативна група, свързана с широкомащабна информационна система, когато това е предвидено в съответния законодателен инструмент, уреждащ разработването, създаването, функционирането и използването на тази широкомащабна информационна система.
2. Всяка държава-членка, която е обвързана съгласно правото на Съюза от законодателен инструмент, уреждащ разработването, създаването, функционирането и използването на дадена широкомащабна информационна система, и Комисията назначават по един член в консултативната група, свързана с тази широкомащабна информационна система, с тригодишен мандат, който може да бъде подновен.
Дания също назначава член на консултативна група, свързана с дадена широкомащабна информационна система, ако по силата на член 4 от Протокола относно позицията на Дания вземе решение за въвеждането в националното си право на законодателния инструмент, уреждащ разработването, създаването, функционирането и използването на тази именно широкомащабна информационна система.
Всяка държава, асоциирана към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген, на мерките, свързани с „Евродак“, и на мерките, свързани с други широкомащабни информационни системи, която участва в дадена широкомащабна информационна система, назначава член на консултативната група, свързана с тази широкомащабна информационна система.
3. Европол и Евроюст могат да назначат по един свой представител в консултативната група по ШИС II. Европол може също да назначи свой представител в консултативната група по ВИС.
4. Членовете на управителния съвет не могат да бъдат членове на никоя от консултативните групи. Изпълнителният директор или представителят на изпълнителния директор имат право да присъстват на всички заседания на консултативните групи като наблюдатели.
5. Процедурите относно работата на консултативните групи и сътрудничеството с тях се установяват в процедурния правилник на Агенцията.
6. При изготвянето на становище, членовете на всяка консултативна група полагат всички усилия, за да постигне консенсус. Ако такъв консенсус не е постигнат, становището съдържа обоснована позиция на мнозинството от членовете. Обоснованата(ите) позиция(и) на малцинството също се отбелязва(т). Член 16, параграфи 3 и 4 се прилагат съответно. На членовете, представляващи държавите, асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“, се дава възможност да изразят становища по въпроси, по които нямат право на глас.
7. Всяка държава-членка и всяка друга държава, асоциирана към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“, улеснява дейностите на консултативните групи.
8. Разпоредбите на член 14 се прилагат mutatis mutandis по отношение на председателството на консултативните групи.
ГЛАВА IV
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 20
Персонал
1. Правилникът за персонала и правилата, приети съвместно от институциите на Съюза за целите на прилагането на Правилника за персонала, се прилагат за персонала на Агенцията и за изпълнителния директор.
2. За целите на прилагането на Правилника за персонала Агенцията се счита за агенция по смисъла на член 1а, параграф 2 от Правилника за длъжностните лица.
3. Правомощията, предоставени на органа по назначаването съгласно Правилника за длъжностните лица и на органа, оправомощен да сключва договори съгласно Условията за работа, се упражняват от Агенцията по отношение на собствения ѝ персонал.
4. Персоналът на Агенцията се състои от длъжностни лица, срочно наети служители или договорно наети служители. Управителният съвет одобрява на годишен принцип договорите, които изпълнителният директор възнамерява да поднови и които по този начин стават безсрочни съгласно Условията за работа.
5. Агенцията не набира временни служители за изпълнение на считани за чувствителни финансови задачи.
6. Комисията и държавите-членки могат да командироват временно в Агенцията служители или национални експерти. За тази цел управителният съвет, като взема предвид многогодишния стратегически план за персонала, приема необходимите мерки за прилагане.
7. Без да се засяга член 17 от Правилника за длъжностните лица, Агенцията прилага подходящи правила за опазване на професионална тайна или други равностойни задължения за поверителност.
8. Управителният съвет, в съгласие с Комисията, приема необходимите мерки за прилагане, посочени в член 110 от Правилника за длъжностните лица.
Член 21
Обществен интерес
Членовете на управителния съвет, изпълнителният директор и членовете на консултативните групи поемат ангажимента да действат в името на обществения интерес. За целта те изготвят годишна публична писмена декларация за поемането на ангажимент.
Списъкът на членовете на управителния съвет се публикува на Интернет страницата на Агенцията.
Член 22
Споразумение за седалище и споразумения относно техническото и резервното звено
Необходимите договорености относно настаняването на Агенцията в приемащите държави-членки и относно съоръженията, които ще предоставят тези държави-членки, както и специалните правила, приложими към изпълнителния директор, членовете на управителния съвет, персонала на Агенцията и членовете на техните семейства в приемащите държави-членки, се установяват в споразумение за седалището на Агенцията и в споразумения относно техническото и резервното звено, които се сключват между Агенцията и приемащите държави-членки след получаване на одобрение от управителния съвет.
Член 23
Привилегии и имунитети
Протоколът за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз се прилага по отношение на Агенцията.
Член 24
Отговорност
1. Договорната отговорност на Агенцията се урежда от приложимото за съответния договор право.
2. Съдът на Европейския съюз е компетентен да се произнася с решение по силата на всяка арбитражна клауза, съдържаща се в сключен от Агенцията договор.
3. В случай на извъндоговорна отговорност Агенцията, в съответствие с основните принципи, които са общи за правото на държавите-членки, възстановява вредите, причинени от нейни отдели или служители при изпълнението на техните задължения.
4. Съдът на Европейския съюз е компетентен по спорове, които са свързани с обезщетение за вредите, посочени в параграф 3.
5. Личната отговорност на персонала на Агенцията към самата Агенция се урежда от разпоредбите, предвидени в Правилника за персонала.
Член 25
Езиков режим
1. Регламент № 1 от 15 април 1958 г. за определяне на езиковия режим на Европейската икономическа общност (30) се прилага към Агенцията.
2. Без да се засягат решенията, взети по силата на член 342 ДФЕС, годишната работна програма и годишният отчет за дейността, посочени в член 12, параграф 1, букви й) и к), се изготвят на всички официални езици на институциите на Съюза.
3. Преводаческите услуги, необходими за функционирането на Агенцията, се предоставят от Центъра за преводи към органите на Европейския съюз.
Член 26
Достъп до документи
1. По предложение на изпълнителния директор и не по-късно от шест месеца след 1 декември 2012 г., управителният съвет приема правила относно достъпа до документи на Агенцията в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001.
2. Решенията, които са приети от Агенцията съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, могат да доведат до подаването на жалба пред Европейския омбудсман или да бъдат предмет на иск пред Съда на Европейския съюз при условията, предвидени съответно в членове 228 и 263 ДФЕС.
Член 27
Информация и комуникация
1. Комуникационната дейност на Агенцията се осъществява в съответствие с законодателните инструменти, уреждащи разработването, създаването, функционирането и използването на широкомащабни информационни системи и става по нейна инициатива в рамките на изпълняваните от нея задачи. Агенцията гарантира, че освен публикуването на документите, посочени в член 12, параграф 1, букви й), к), ц) и ш) и член 33, параграф 8, обществеността и всички заинтересовани страни получат бързо обективна, надеждна и лесно разбираема информация за нейната работа.
2. Управителният съвет определя практическите правила за прилагането на параграф 1.
Член 28
Защита на данните
1. Без да се засягат приложимите разпоредби за защита на данните, предвидени в законодателните инструменти, уреждащи разработването, създаването, функционирането и използването на широкомащабни информационни системи, информацията, обработвана от Агенцията съгласно настоящия регламент, се подчинява на Регламент (ЕО) № 45/2001.
2. Управителният съвет установява мерки за прилагането на Регламент (ЕО) № 45/2001 от Агенцията, по-конкретно на раздел 8 относно длъжностното лице за защита на данните.
Член 29
Правила за сигурност относно защитата на класифицирана информация и некласифицирана чувствителна информация
1. Агенцията прилага принципите за сигурност, установени в Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията от 29 ноември 2001 г. за изменение на нейния процедурен правилник (31), включително разпоредбите за обмена, обработката и съхранението на класифицирана информация и мерките за физическа сигурност.
2. Агенцията прилага и принципите за сигурност относно обработката на некласифицирана чувствителна информация, приети и прилагани от Комисията.
3. В съответствие с член 2 и член 12, параграф 1, буква п) управителният съвет взема решение относно вътрешната структура на Агенцията, необходима за прилагането на подходящи принципи за сигурност.
Член 30
Сигурност на Агенцията
1. Агенцията отговаря за сигурността и опазването на реда в ползваните от нея сгради, помещения и терени. Агенцията прилага принципите за сигурност и съответните разпоредби на законодателните инструменти, уреждащи разработването, създаването, функционирането и използването на широкомащабни информационни системи.
2. Приемащите държави-членки вземат необходимите ефективни и подходящи мерки за опазване на реда и сигурността в непосредствена близост до ползваните от Агенцията сгради, помещения и терени, и осигуряват на Агенцията необходимата защита съгласно съответните споразумение за седалището на Агенцията и споразумения относно техническото и резервно звено, като същевременно гарантират свободен достъп до сградите, помещенията и терените на оправомощените от Агенцията лица.
Член 31
Оценка
1. В срок от три години, считано от 1 декември 2012 г. и на всеки четири години след това Комисията, в тесни консултации с управителния съвет, извършва оценка на дейността на Агенцията. При оценяването се разглежда по какъв начин и доколко Агенцията ефективно допринася за оперативното управление на широкомащабните информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието и изпълнява задачите, предвидени в настоящия регламент. Оценката следва да оцени също така ролята на Агенцията в контекста на стратегията на Съюза за координирана, икономически ефективна и съгласувана информационна среда на равнището на Съюза, която следва да бъде създадена през следващите години.
2. Въз основа на оценката, посочена в параграф 1, Комисията, след консултации с управителния съвет, издава препоръки относно изменението на настоящия регламент, като една от целите е той да бъде приведен в съответствие със стратегията на Съюза, посочена в параграф 1. Комисията предава тези препоръки, заедно със становището на управителния съвет, и подходящи за целта предложения, на Европейския парламент, Съвета и Европейския надзорен орган по защита на данните.
ГЛАВА V
ФИНАНСОВИ РАЗПОРЕДБИ
Член 32
Бюджет
1. Приходите на Агенцията, без да се засягат други видове приходи, включват:
а)
субсидия от Съюза, вписана в общия бюджет на Европейския съюз (раздела за Комисията);
б)
финансова вноска от държавите, асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“;
в)
всякакви финансови вноски от държавите-членки.
2. Разходите на Агенцията включват, inter alia, възнаграждението на персонала, административни и инфраструктурни разходи, оперативни разходи и разходи, свързани с договорите или споразуменията, сключени от Агенцията. Всяка година изпълнителният директор, като взема предвид извършваните от Агенцията дейности, изготвя проект на прогнозен разчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията за следващата финансова година и го предава на управителния съвет заедно с щатното разписание.
3. Приходите и разходите на Агенцията са балансирани.
4. Въз основа на проект, изготвен от изпълнителния директор, управителният съвет приема проект на прогнозен разчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията за следващата финансова година.
5. Управителният съвет предава проекта на прогнозен разчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията и общите насоки, въз основа на които той е изготвен, на Комисията и на държавите, асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“, до 10 февруари всяка година, а окончателния прогнозен разчет до 31 март на всяка година.
6. До 31 март всяка година управителният съвет предава на Комисията и на бюджетния орган:
а)
проекта на годишната работна програма;
б)
актуализирания многогодишен стратегически план за персонала, изготвен в съответствие с насоките на Комисията;
в)
информация за броя на длъжностните лица, на срочно наетите и договорно наетите служители, както са определени в Правилника за персонала, за годините n - 1 и n, както и прогнозата за година n + 1;
г)
информация за плащания в натура, предоставени на Агенцията от приемащите държави-членки;
д)
прогноза за салдото по сметката за стопанския резултат за година n-1.
7. Прогнозните разчети се изпращат от Комисията на бюджетния орган заедно с проекта за общ бюджет на Европейския съюз.
8. Въз основа на прогнозния разчет Комисията вписва в проекта за общия бюджет на Европейския съюз прогнозните суми, които счита за необходими за щатното разписание, и размера на субсидията, която ще бъде получена от общия бюджет, и представя това на бюджетния орган в съответствие с член 314 ДФЕС.
9. Бюджетният орган разрешава отпускането на бюджетни кредити за субсидията, предназначена за Агенцията. Бюджетният орган приема щатното разписание за Агенцията.
10. Управителният съвет приема бюджета на Агенцията. Бюджетът става окончателен след окончателното приемане на общия бюджет на Европейския съюз. При необходимост в него се извършват съответните корекции.
11. Всички изменения на бюджета, включително на щатното разписание, се извършват по същата процедура.
12. Управителният съвет уведомява във възможно най-кратък срок бюджетния орган за намерението си да осъществи проект, който може да има сериозни финансови последици за финансирането на бюджета на Агенцията, по-специално когато става въпрос за проекти, свързани с недвижимо имущество, като например наемането или покупката на сгради. Той уведомява за това Комисията, както и държавите, асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“. Ако един от клоновете на бюджетния орган възнамерява да излезе със становище, той уведомява управителния съвет за намерението си в срок от две седмици след получаване на информацията за проекта. При липса на отговор Агенцията може да продължи с планираното действие.
Член 33
Изпълнение на бюджета
1. Бюджетът на Агенцията се изпълнява от нейния изпълнителен директор.
2. Изпълнителният директор представя всяка година на бюджетния орган цялата информация, свързана с резултатите от процедурите по оценка.
3. До 1 март на следващата година счетоводителят на Агенцията изпраща на счетоводителя на Комисията и на Сметната палата междинните отчети на Агенцията заедно с доклада за бюджетното и финансовото управление през годината. Счетоводителят на Комисията консолидира междинните финансови отчети на институциите и децентрализираните органи в съответствие с член 128 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
4. До 31 март на следващата година счетоводителят на агенцията изпраща на бюджетния орган и доклада за бюджетното и финансово управление.
5. След като получи забележките на Сметната палата по междинните отчети на Агенцията съгласно член 129 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, изпълнителният директор изготвя окончателните отчети на Агенцията на своя отговорност и ги изпраща на управителния съвет за становище.
6. Управителният съвет дава становище по окончателните отчети на Агенцията.
7. До 1 юли на следващата година изпълнителният директор изпраща окончателните отчети заедно със становището на управителния съвет до бюджетния орган, до счетоводителя на Комисията, до Сметната палата, както и до държавите, които са асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“.
8. Окончателните отчети се публикуват.
9. Изпълнителният директор изпраща на Сметната палата отговор на нейните забележки до 30 септември. Изпълнителният директор изпраща този отговор и на управителния съвет.
10. По искане на Европейския парламент, изпълнителният директор представя информацията, необходима за правилното осъществяване на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година, както е посочено в член 146, параграф 3 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
11. Преди 15 май на година n + 2 Европейският парламент, по препоръка на Съвета, който взема решение с квалифицирано мнозинство, освобождава изпълнителния директор от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година n.
Член 34
Финансови правила
Приложимите за Агенцията финансови правила се приемат от управителния съвет след консултации с Комисията. Финансовите правила не се отклоняват от Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002, освен ако това не се налага конкретно от работата на Агенцията и Комисията е дала предварително съгласието си.
Член 35
Борба с измамите
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и други незаконни дейности се прилага Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. Агенцията се присъединява към Междуинституционното споразумение относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и незабавно приема подходящи разпоредби, приложими към всички служители на Агенцията.
3. Решенията за финансиране и споразуменията за прилагане и инструментите, които произтичат от тях, предвиждат изрично, че Сметната палата и OLAF имат право при необходимост да извършват проверки на място при получателите на средства от Агенцията, както и при лицата, отговарящи за разпределението на тези средства.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 36
Подготвителни действия
1. Комисията отговаря за създаването и първоначалното функциониране на Агенцията, докато Агенцията придобие оперативен капацитет да изпълнява собствения си бюджет.
2. За тази цел до встъпването в длъжност на изпълнителния директор след назначаването му от управителния съвет в съответствие с член 18 Комисията може временно да назначи ограничен брой длъжностни лица, включително едно лице, което да изпълнява функциите на изпълнителен директор. Временно изпълняващият длъжността изпълнителен директор може да бъде назначен след свикването на управителния съвет в съответствие с член 13, параграф 2.
Ако временно изпълняващият длъжността изпълнителен директор не изпълнява задълженията, определени в настоящия регламент, управителният съвет може да поиска от Комисията да назначи нов временно изпълняващ длъжността изпълнителен директор.
3. Временно изпълняващият длъжността изпълнителен директор може да разрешава всички плащания, извършвани с бюджетните кредити, предвидени в бюджета на Агенцията, след като тези плащания бъдат одобрени от управителния съвет, и може да сключва договори, включително договори за наемане на персонал, след приемане на щатното разписание на Агенцията. Ако има основания за това, управителният съвет може да наложи ограничения върху правомощията на временно изпълняващия длъжността изпълнителен директор.
Член 37
Участие на държавите, асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“
Съгласно съответните разпоредби на техните споразумения за асоцииране се сключват договорености, с които се уточняват, inter alia, естеството, обхватът и подробните правила за участието на държавите, асоциирани към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген и на мерките, свързани с „Евродак“, в работата на Агенцията, включително разпоредбите за финансовите вноски, персонала и правото на глас.
Член 38
Влизане в сила и приложимост
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Агенцията поема своите отговорности, посочени в членове 3-9, от 1 декември 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2011 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1077/2011,
25. oktoober 2011,
millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 74, artikli 77 lõike 2 punkte a ja b, artikli 78 lõike 2 punkti e, artikli 79 lõike 2 punkti c, artikli 82 lõike 1 punkti d, artikli 85 lõiget 1, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
pärast seadusandliku akti eelnõu edastamist liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi loomist, toimimist ja kasutamist (SIS II), (2) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (3). Määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusega 2007/533/JSK sätestatakse, et komisjon vastutab üleminekuperioodil SIS II kesksüsteemi (keskne SIS II) operatiivjuhtimise eest. Pärast üleminekuperioodi vastutab keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.
(2)
Viisainfosüsteem (VIS) loodi nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsusega 2004/512/EÜ viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (4). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), (5) nähakse ette, et komisjon vastutab üleminekuperioodil VISi operatiivjuhtimise eest. Pärast üleminekuperioodi vastutab keskse VISi, riiklike liideste ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.
(3)
Eurodac loodi nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (6). Nõukogu määrusega (EÜ) nr 407/2002 (7) sätestati vajalikud rakenduseeskirjad.
(4)
On vaja asutada korraldusasutus, et tagada SIS II, VISi ja Eurodaci ning sideinfrastruktuuri teatud aspektide ning võimalik, et muude vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide (mille jaoks tuleb vastu võtta eraldi õigusaktid) operatiivjuhtimine pärast üleminekuperioodi.
(5)
Koostoime saavutamiseks on vaja nimetatud suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine anda ühele üksusele, saades sel viisil kasu mastaabisäästust, luues kriitilise massi ning tagades kapitali ja inimressursi võimalikult suure kasutusmäära.
(6)
SIS II ja VISi õigusaktidele lisatud ühisavaldustes palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil esitada pärast mõjuhinnangu tegemist vajalikud õigusakti ettepanekud keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri teatud aspektide ning VISi pikaajalise operatiivjuhtimisega seotud ülesannete üleandmiseks ametile.
(7)
Kuna korraldusasutus peaks olema õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult autonoomne, tuleks see luua reguleeriva ametina („amet”), kellel on juriidilise isiku staatus. Nagu kokku lepitud, peaks ameti asukoht olema Tallinnas (Eesti). Kuna aga SIS II ja VISi tehnilise arendamise ja nende operatiivjuhtimise ettevalmistamisega tegeletakse Strasbourgis (Prantsusmaa) ja nimetatud IT-süsteemide varurajatis on sisse seatud Sankt Johann im Pongaus (Austria), peaks see nii jäämagi. Neis kahes asukohas tuleks samuti vastavalt täita Eurodaci tehnilise arendamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid ning sisse seada Eurodaci varurajatis. Need kaks asukohta peaksid olema ka muude vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide tehnilise arendamise ja operatiivjuhtimise asukohtadeks, ning kui see on sätestatud asjaomastes õigusaktides, nende süsteemide, mille abil tagatakse suuremahuliste IT-süsteemide toimimine süsteemi tõrke korral, varurajatiste asukohaks.
(8)
Seepärast peaks määrustes (EÜ) nr 1987/2006 ja (EÜ) nr 767/2008 sätestatud korraldusasutuse ülesandeid täitma amet. Nimetatud ülesanded hõlmavad ka tehnilist edasiarendamist.
(9)
Vastavalt määrustele (EÜ) nr 2725/2000 ja (EÜ) nr 407/2002 loodi komisjonis kesküksus, mis vastutab Eurodaci keskandmebaasi tegevuse ja muude sellega seotud ülesannete eest. Koostoime ärakasutamiseks peaks amet alates kuupäevast, mil ta asub oma ülesandeid täitma, võtma üle komisjoni need ülesanded, mis on seotud Eurodaci operatiivjuhtimisega, sealhulgas teatavad ülesanded, mis on seotud sideinfrastruktuuriga.
(10)
Ameti põhieesmärk peaks olema SIS II, VISi ja Eurodaci ning vastavasisulise otsuse tegemisel ka muude vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisega seotud ülesannete täitmine. Amet peaks vastutama ka talle antud mittenormatiivset laadi ülesannete täitmiseks vajalike tehniliste meetmete võtmise eest. Need kohustused ei tohiks mõjutada normatiivseid ülesandeid, mis on usaldatud üksnes komisjonile või komisjonile ja teda abistavale komiteele õigusaktidega, mis reguleerivad süsteeme, mille operatiivjuhtimise eest vastutab amet.
(11)
Peale selle peaks amet täitma SIS II, VISi ja Eurodaci ning muude suuremahuliste IT-süsteemide tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesandeid, mis võidakse talle tulevikus usaldada.
(12)
Lisaks võidakse anda ametile Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 67-89 alusel vastutus ka uute suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamise, väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest. Ametile tuleks anda sellised ülesanded üksnes hilisemate ja eraldi õigusaktidega, millele eelneb mõjuhinnang.
(13)
Amet peaks vastutama teadusuuringute jälgimise ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) artikli 49 lõike 6 punkti a kohaselt ka katsekavade läbiviimise eest seoses suuremahuliste IT-süsteemidega ELi toimimise lepingu artiklite 67-89 alusel, kui komisjon seda konkreetselt taotleb. Kui amet vastutab katsekava läbiviimise eest, peaks ta pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidu infohaldusstrateegiale.
(14)
Asjaolu, et ametile usaldatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine, ei peaks mõjutama nende süsteemide suhtes kehtivaid erieeskirju. Eelkõige kohaldatakse täies ulatuses neid erieeskirju, mis reguleerivad kõigi selliste suuremahuliste IT-süsteemide eesmärki, juurdepääsuõigusi, turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid, mille operatiivjuhtimine kuulub ameti pädevusvaldkonda.
(15)
Liikmesriigid ja komisjon peaksid olema esindatud haldusnõukogus, et tõhusalt kontrollida ameti toimimist. Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused eelkõige iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks, ameti eelarvega seotud ülesannete täitmiseks, ameti suhtes kohaldatavate finantseeskirjade vastuvõtmiseks, tegevdirektori ametisse nimetamiseks ja sellise korra kehtestamiseks, mille alusel tegevdirektor võtab vastu ameti operatiivülesannetega seotud otsused.
(16)
Euroopa Politseiametile (Europol) ja Euroopa õigusalase koostöö üksusele (Eurojustile), kellel on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisel SIS II-le juurdepääsu õigus ja õigus SIS II sisestatud andmeid vahetult otsida, tuleks SIS II osas anda haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisega seotud küsimused. Nii Europolil kui ka Eurojustil peaks olema võimalik nimetada esindaja SIS II nõuanderühma, mis on loodud käesoleva määruse alusel.
(17)
Europolil peaks VISi osas olema haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) (9) kohaldamisega seotud küsimused. Europolil peaks olema võimalik nimetada esindaja VISi nõuanderühma, mis on loodud käesoleva määruse alusel.
(18)
Liikmesriikidel peaks olema õigus ameti haldusnõukogus suuremahulise IT-süsteemiga seotud küsimustes hääletada, kui nende suhtes on liidu õiguse alusel siduv mõni vastava süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleeriv õigusakt. Kui Taani otsustab Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) (lisatud Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule - „Protokoll Taani seisukoha kohta”) artikli 4 alusel rakendada mõne suuremahulise IT-süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivat õigusakti oma siseriiklikus õiguses, peaks ka Taanil olema õigus vastava suuremahulise IT-süsteemiga seotud küsimustes hääletada.
(19)
Liikmesriigid peaksid nimetama suuremahulise IT-süsteemi nõuanderühma liikme, kui nende suhtes on liidu õiguse alusel siduv mõni vastava süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleeriv õigusakt. Kui Taani otsustab Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 4 alusel rakendada mõne suuremahulise IT-süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivat õigusakti oma siseriiklikus õiguses, peaks ka Taani nimetama vastava suuremahulise IT-süsteemi nõuanderühma liikme.
(20)
Täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks tuleks ametile anda autonoomne eelarve, mille tulud tulevad Euroopa Liidu üldeelarvest. Ameti rahastamine peaks toimuma vastavalt eelarvepädevate institutsioonide kokkuleppele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (10) punktis 47. Kohaldada tuleks liidu eelarve- ja heakskiidu andmise menetlust. Raamatupidamisarvestust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust peaks auditeerima kontrollikoda.
(21)
Oma pädevuse raames peaks amet tegema koostööd teiste liidu ametitega, eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel põhineval alal asutatud ametite ning eriti Euroopa Liidu põhiõiguste ametiga. Samuti peaks amet võtma arvesse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti võrguturbealaseid soovitusi ning võtma vajaduse korral soovitustest tulenevaid meetmeid.
(22)
Suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist ja operatiivjuhtimist tagades peaks amet järgima Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid, võttes arvesse kõrgeimaid kutsenõudeid, eelkõige Euroopa Liidu infohaldusstrateegiat.
(23)
Isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab amet, tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (11). Euroopa Andmekaitseinspektoril peaks olema õigus saada ametilt juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema poolt teostatavaks uurimiseks. Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 28 konsulteeris komisjon Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 7. detsembril 2009.
(24)
Ameti läbipaistva toimimise tagamiseks tuleks ameti suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (12). Ameti tegevust peaks vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 228 kontrollima Euroopa Ombudsman.
(25)
Ameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (13) ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (14).
(26)
Ameti asukohaliikmesriigid peaksid tagama võimalikult head tingimused ameti tõrgeteta toimimise tagamiseks, sealhulgas näiteks mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
(27)
Selleks et tagada tööhõivetingimuste avatus ja läbipaistvus ning töötajate võrdne kohtlemine, tuleks ameti töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldada Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju („ametnike personalieeskirjad”) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi („teenistustingimused”), mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (15) (edaspidi koos „personalieeskirjad”), sealhulgas ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.
(28)
Amet on määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõike 1 tähenduses liidu asutatud asutus ja peaks sellest tulenevalt vastu võtma oma finantseeskirjad.
(29)
Ameti suhtes tuleks kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (16).
(30)
Kuna nimetatud määruse eesmärke, nimelt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ja vajaduse korral nende väljatöötamise eest vastutava ameti loomist Euroopa Liidu tasandil, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
(31)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 1.
(32)
Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb SIS II ja VISi osas Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) (17) artiklile 3 teatab Taani komisjonile, kas ta rakendab käesoleva määruse Eurodaciga seonduvat osa.
(33)
Niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud SIS II-ga otsuse 2007/533/JSK reguleerimisala ulatuses, osaleb Ühendkuningriik käesolevas määruses vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta) („Schengeni acquis’d käsitlev protokoll”) artikli 5 lõikele 1 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (18) artikli 8 lõikele 2.
Ühendkuningriik palus 5. oktoobri 2010. aasta kirjas vastavalt Schengeni acquis’d käsitleva protokolli artiklile 4 nõukogu eesistujalt luba osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud SIS II-ga määruse (EÜ) nr 1987/2006 reguleerimisala ulatuses ja VISiga, millega arendatakse edasi neid Schengeni acquis’ sätteid, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt otsusele 2000/365/EÜ. Nõukogu 14. detsembri 2010. aasta otsuse 2010/779/EL (mis käsitleb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotlust osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti asutamisega) (19) alusel anti Ühendkuningriigile luba käesolevas määruses osaleda.
Lisaks teatas Ühendkuningriik ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 21) (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes - „Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlev protokoll”) artikli 3 kohaselt 23. septembri 2009. aasta kirjas nõukogu eesistujale oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud Eurodaciga. Seega osaleb Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see on tema suhtes siduv ja kohaldatav.
(34)
Niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud SIS II-ga määruse (EÜ) nr 1987/2006 reguleerimisala ulatuses ning VISiga, arendatakse sellega edasi neid Schengeni acquis’ sätteid, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (20).
Iirimaa ei ole Schengeni acquis’d käsitleva protokolli artikli 4 alusel esitanud taotlust osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel. Seepärast ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, mis on seotud nii SIS II-ga määruse (EÜ) nr 1987/2006 reguleerimisala ulatuses kui ka VISiga.
Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud Eurodaciga. Kuna sellises olukorras ei ole võimalik tagada, et määrus on Iirimaa suhtes ELi toimimise lepingu artiklis 288 sätestatud nõude kohaselt tervikuna kohaldatav, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, ilma et see mõjutaks eespool nimetatud protokollist tulenevaid Iirimaa õigusi.
(35)
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast SIS II ja VISiga seotud osas nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (21) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (22) artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda. Eurodaci osas on käesolev määrus Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) (23) tähenduses uus Eurodaciga seotud meede. Seega peaksid Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi delegatsioon vastavalt oma otsusele käesoleva määruse rakendamise kohta oma siseriiklikus õiguses osalema ameti haldusnõukogus. Selleks et määrata kindlaks edasine, nt hääleõigust hõlmav üksikasjalik kord, mis võimaldab Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi osalemist ameti tegevuses, tuleks liidul ja nimetatud riikidel sõlmida täiendav kokkulepe.
(36)
Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus SIS II ja VISiga seotud osas nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (24) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (25) artikliga 3. Eurodaci osas on käesolev määrus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide kohta) (26) tähenduses uus Eurodaciga seotud meede. Seega peaks Šveitsi Konföderatsiooni delegatsioon vastavalt oma otsusele käesoleva määruse rakendamise kohta oma siseriiklikus õiguses osalema ameti haldusnõukogus. Selleks et määrata kindlaks edasine, nt hääleõigust hõlmav kord, mis võimaldab Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ameti tegevuses, tuleks ELil ja Šveitsi Konföderatsioonil sõlmida täiendav kokkulepe.
(37)
Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus SIS II ja VISiga seotud osas nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (27) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (28) artikliga 3. Eurodaci osas on käesolev määrus Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi protokolli (Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide kohta) (29) tähenduses uus Eurodaciga seotud meede. Seega peaks Liechtensteini Vürstiriigi delegatsioon osalema ameti haldusnõukogus. Selleks et määrata kindlaks edasine, nt hääleõigust hõlmav üksikasjalik kord, mis võimaldab Liechtensteini Vürstiriigi osalemist ameti tegevuses, tuleks ELil ja Liechtensteini Vürstiriigil sõlmida täiendav kokkulepe,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
SISU
Artikkel 1
Ameti asutamine
1. Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks („amet”).
2. Amet on vastutav teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci („suuremahulised IT-süsteemid”) operatiivjuhtimise eest.
3. Ametile võib samuti teha ülesandeks muude kui lõikes 2 osutatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamise, väljatöötamise ja operatiivjuhtimise, kuid üksnes juhul, kui see on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklitel 67-89 põhinevates asjakohastes õigusaktides, võttes vajaduse korral arvesse käesoleva määruse artiklis 8 nimetatud teadusuuringute arengut ning käesoleva määruse artiklis 9 nimetatud katsekavasid.
4. Operatiivjuhtimine hõlmab kõiki suuremahuliste IT-süsteemide käigushoidmiseks vajalikke ülesandeid vastavalt iga kõnealuse suuremahulise IT-süsteemi suhtes kohaldatavatele erisätetele, kaasa arvatud vastutust nende kasutatava sideinfrastruktuuri eest. Kõnealuste suuremahuliste IT-süsteemide raames ei vahetata andmeid ega võimaldata teabe ja teadmiste vahetamist, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud konkreetse õigusliku alusega.
Artikkel 2
Eesmärgid
Ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide kohustusi vastavalt suuremahulisi IT-süsteeme reguleerivatele õigusaktidele, tagab amet:
a)
suuremahuliste IT-süsteemide tõhusa, turvalise ja pideva toimimise;
b)
suuremahuliste IT-süsteemide tulemusliku ja rahandusküsimustes vastutustundliku haldamise;
c)
suuremahuliste IT-süsteemide kasutajatele pakutava teenuse nõuetekohase kvaliteedi;
d)
pideva ja katkematu teenuse;
e)
kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulise IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava kõrge andmekaitse taseme;
f)
kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulist IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava nõuetekohase andmeturbe ja füüsilise julgeoleku taseme, ja
g)
nõuetekohase projektijuhtimisstruktuuri kasutamise suuremahuliste IT-süsteemide tõhusaks arendamiseks.
II PEATÜKK
ÜLESANDED
Artikkel 3
SIS II-ga seotud ülesanded
Amet täidab SIS II-ga seoses järgmisi ülesandeid:
a)
korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusega 2007/533/JSK antud ülesanded ja
b)
ülesanded, mis on seotud eelkõige SIRENE büroo (SIRENE - riiklike üksuste täiendava teabe taotlus) töötajate SIS II tehnilise kasutuse alase koolitamisega, ning ülesanded, mis on seotud ekspertide koolitamisega SIS II tehniliste aspektide osas Schengeni hindamise raames.
Artikkel 4
VISiga seotud ülesanded
Amet täidab VISiga seoses järgmisi ülesandeid:
a)
korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr 767/2008 ja otsusega 2008/633/JSK antud ülesanded ja
b)
VISi tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesanded.
Artikkel 5
Eurodaciga seotud ülesanded
Amet täidab Eurodaciga seoses järgmisi ülesandeid:
a)
ülesanded, mis on antud komisjonile kui asutusele, mis vastutab Eurodaci operatiivjuhtimise eest vastavalt määrustele (EÜ) nr 2725/2000 ja (EÜ) nr 407/2002;
b)
sideinfrastruktuuriga seotud ülesanded, nimelt järelevalve, turvalisus ning liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine, ja
c)
Eurodaci tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesanded.
Artikkel 6
Muude suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamise, väljatöötamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesanded
Kui ametile on tehtud ülesandeks artikli 1 lõikes 3 osutatud muude suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamine, väljatöötamine ja operatiivjuhtimine, täidab amet vajaduse korral ka nende süsteemide tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesandeid.
Artikkel 7
Sideinfrastruktuuriga seotud ülesanded
1. Amet täidab sideinfrastruktuuriga seotud ülesandeid, mis on artikli 1 lõikes 2 osutatud suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivate õigusaktidega antud korraldusasutusele.
2. Lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt jagunevad sideinfrastruktuuriga (sealhulgas operatiivjuhtimise ja julgeolekuga) seotud ülesanded ameti ja komisjoni vahel. Tagamaks nende vastavate ülesannete omavaheline kooskõla, tuleb ameti ja komisjoni vahel sisse seada operatiivne töökord ning kajastada seda vastastikuse mõistmise memorandumis.
3. Sideinfrastruktuuri hallatakse ja kontrollitakse nõuetekohaselt, et kaitsta seda ohtude eest ning tagada sideinfrastruktuuri ja suuremahuliste IT-süsteemide, sealhulgas sideinfrastruktuuri kaudu edastatavate andmete turvalisus.
4. Vastu võetakse asjakohased meetmed, sealhulgas julgeolekukavad, muu hulgas selleks, et hoida eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transportimise ajal. Sideinfrastruktuuris ei ringle süsteemiga seotud krüpteerimata operatiivteavet.
5. Sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimise alased ülesanded võib usaldada välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002. Sellisel juhul on võrguteenuse pakkujale siduvad lõikes 4 nimetatud turvameetmed ning tal ei ole mingil viisil juurdepääsu SIS II, VISi või Eurodaci operatiivandmetele ega SIS II-ga seotud SIRENE raames vahetatavatele andmetele.
6. Ilma, et see mõjutaks SIS II, VISi ja Eurodaci käsitlevaid olemasolevaid lepinguid, jääb krüpteerimisvõtmete haldamine ameti pädevusse ning seda ei saa teha ülesandeks ühelegi välisele eraõiguslikule üksusele.
Artikkel 8
Uuringute jälgimine
1. Amet jälgib SIS II, VISi ja Eurodaci ning muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise seisukohalt oluliste uuringute arengut.
2. Amet teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjasse puutuvate andmekaitseküsimuste korral ka Euroopa Andmekaitseinspektorit regulaarselt lõikes 1 osutatud arengust.
Artikkel 9
Katsekavad
1. Amet võib ELi toimimise lepingu artiklite 67-89 alusel ja vastavalt käesoleva määruse artikli 12 lõike 1 punktile l rakendada määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 49 lõike 6 punktis a osutatud katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks või operatiivjuhtimiseks üksnes juhul, kui komisjon on esitanud selleks konkreetse taotluse, olles sellest teavitanud Euroopa Parlamenti ja nõukogu vähemalt kolm kuud ette, ja kui haldusnõukogu on teinud vastava otsuse.
Amet teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja asjasse puutuvate andmekaitseküsimuste korral ka Euroopa Andmekaitseinspektorit regulaarselt esimeses lõigus osutatud katsekavade arengust.
2. Komisjoni taotletud katsekavade jaoks kantakse assigneeringud eelarvesse mitte rohkem kui kaheks järjestikuseks eelarveaastaks.
III PEATÜKK
STRUKTUUR JA TÖÖKORRALDUS
Artikkel 10
Õiguslik seisund
1. Amet on ELi asutus ja juriidiline isik.
2. Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusele on juriidilistel isikutel. Eelkõige võib amet omandada või võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks. Ta võib ka sõlmida vastavalt lõikele 4 loodud ameti ja tehniliste keskuste asukohta käsitlevaid lepinguid liikmesriikidega, kelle territooriumil amet ning tehnilised keskused ja varurajatised asuvad (asukohaliikmesriigid).
3. Ametit esindab ameti tegevdirektor.
4. Ameti asukoht on Eestis Tallinnas.
Artikli 1 lõikes 3 ning artiklites 3, 4, 5 ja 7 osutatud arendamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid täidetakse Prantsusmaal Strasbourgis.
Varurajatis, mis on võimeline tagama suuremahulise IT-süsteemi toimimise selle tõrke korral, luuakse Austrias Sankt Johann im Pongaus, kui varurajatis on ette nähtud selle arendamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivas õigusaktis.
Artikkel 11
Struktuur
1. Ameti haldus- ja juhtimisstruktuur koosneb järgmistest osadest:
a)
haldusnõukogu,
b)
tegevdirektor,
c)
nõuanderühmad.
2. Ameti struktuuri kuuluvad ka:
a)
andmekaitseametnik,
b)
turvaametnik,
c)
peaarvepidaja.
Artikkel 12
Haldusnõukogu ülesanded
1. Tagamaks, et amet täidab oma ülesandeid, on haldusnõukogul järgmised ülesanded:
a)
nimetada vastavalt artiklile 18 ametisse tegevdirektor ja asjakohasel juhul vabastada ta ametist;
b)
teostada tegevdirektori üle distsiplinaarvõimu ja teostada järelevalvet tegevdirektori tegevuse, sealhulgas haldusnõukogu otsuste rakendamise üle;
c)
kehtestada ameti organisatsiooniline struktuur, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga;
d)
kehtestada ameti kodukord, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga;
e)
kiita tegevdirektori ettepanekul heaks peakorterit käsitlev leping (ameti asukoha kohta) ning vastavalt artikli 10 lõikele 4 loodud tehnilisi keskusi ja varurajatisi käsitlevad lepingud, millele kirjutavad alla tegevdirektor ja asukohaliikmesriigid;
f)
võtta komisjoni nõusolekul ametnike personalieeskirjade artiklis 110 osutatud vajalikud rakendusmeetmed;
g)
võtta vastu vajalikud rakendusmeetmed, mis käsitlevad riikide ekspertide lähetamist ametisse;
h)
võtta vastu II peatükis osutatud ülesannetel põhinev mitmeaastane tööprogramm, kasutades selle alusena tegevdirektori poolt artikli 17 kohaselt esitatud kavandit, olles eelnevalt konsulteerinud artiklis 19 osutatud nõuanderühmadega ja saanud kätte komisjoni arvamuse. Piiramata iga-aastase eelarvemenetluse kohaldamist, sisaldab mitmeaastane tööprogramm mitmeaastast eelarveprojekti ja eelhinnanguid, et struktureerida eesmärgid ja mitmeaastase planeerimise eri etapid;
i)
võtta vastu mitmeaastane personalipoliitika kava ja iga-aastase tööprogrammi kavand ning esitada see igal aastal 31. märtsiks komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele;
j)
võtta pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu ameti järgmise aasta tööprogramm, mis on kooskõlas iga-aastase eelarvemenetluse ja ELi toimimise lepingu artiklite 67-89 valdkondi hõlmava liidu õigusloomekavaga, ning tagada, et vastuvõetud tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning avaldatakse;
k)
võtta iga aasta 31. märtsiks vastu ameti eelmise aasta tegevusaruanne, milles eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega, ning edastada see sama aasta15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale; iga-aastane tegevusaruanne avaldatakse;
l)
täita vastavalt artiklile 32, artikli 33 lõikele 6 ja artiklile 34 ameti eelarvega seotud ülesandeid, sealhulgas rakendada artiklis 9 nimetatud katsekavasid;
m)
võtta vastavalt artiklile 34 vastu ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad;
n)
nimetada ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu;
o)
tagada asjakohased järelmeetmed tulenevalt erinevates sisemistes ja välistes auditeerimisaruannetes ja hinnangutes esitatud tähelepanekutest ja soovitustest;
p)
võtta vastu vajalikud turvameetmed, sealhulgas turvalisuse tagamise kava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, võttes arvesse nõuanderühmades osalevate turvaekspertide võimalikke soovitusi;
q)
nimetada ametisse turvaametnik;
r)
nimetada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse andmekaitseametnik;
s)
võtta 22. maiks 2012 vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord;
t)
võtta vastu määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõike 4 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 66 lõike 4 kohased SIS II tehnilist toimimist käsitlevad aruanded, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 50 lõike 3 ja otsuse 2008/633/JSK artikli 17 lõike 3 kohased VISi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded;
u)
võtta vastu määruse (EÜ) nr 2725/2000 artikli 24 lõike 1 kohane iga-aastane Eurodaci kesküksuse tegevuse aruanne;
v)
esitada märkused aruannete kohta, mida Euroopa Andmekaitseinspektor on auditite tulemusel määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 45 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 42 lõike 2 kohaselt koostanud, ning tagada pärast auditeid asjakohaste järelmeetmete võtmine;
w)
avaldada määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõike 3 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 66 lõike 3 kohased SIS II-ga seotud statistilised andmed;
x)
koostada kooskõlas määruse (EÜ) nr 2725/2000 artikli 3 lõikega 3 Eurodaci kesküksuse töö kohta statistiline aruanne;
y)
tagada määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 31 lõike 8 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 46 lõike 8 kohase SIS II sisestatud andmete vahetu otsimise loaga pädevate asutuste nimekirja avaldamine igal aastal koos määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 7 lõikes 3 osutatud SIS II siseriiklike süsteemide (N.SIS.II) asutuste nimekirja ja otsuse 2007/533/JSK artikli 7 lõikes 3 osutatud SIRENE büroode nimekirjaga;
z)
tagada määruse (EÜ) nr 2725/2000 artikli 15 lõike 2 kohaselt määratud asutuste loendi avaldamine kord aastas;
aa)
täita muid talle käesoleva määruse kohaselt antud ülesandeid.
2. Haldusnõukogu võib nõustada tegevdirektorit kõigis küsimustes, mis on rangelt seotud suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise või operatiivjuhtimisega.
Artikkel 13
Haldusnõukogu koosseis
1. Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni esindajat.
2. Iga liikmesriik ja komisjon nimetab hiljemalt 22. jaanuariks 2012 haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed. Pärast nimetatud ajavahemiku lõppemist kutsub komisjon haldusnõukogu kokku. Asendusliige esindab liiget tema puudumise korral.
3. Haldusnõukogu liikmete nimetamisel lähtutakse nende vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide alastest asjakohastest laiaulatuslikest kogemustest ja teadmistest ning nende teadmistest andmekaitse alal.
4. Liikmete volituste kestus on neli aastat. Volitusi võib pikendada ühe korra. Volituste lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed haldusnõukogu koosseisu, kuni nende volitusi pikendatakse või nad asendatakse.
5. Ameti tegevuses osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riigid. Kõik nad nimetavad haldusnõukogusse ühe esindaja ja tema asetäitja.
Artikkel 14
Haldusnõukogu esimees
1. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
2. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg kestab kaks aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui nende liikmelisus haldusnõukogus lõppeb mis tahes hetkel nende ametiaja jooksul, lõppeb ka nende ametiaeg automaatselt samal päeval.
3. Esimehe ja aseesimehe võib valida ainult selliste haldusnõukogu liikmete hulgast, kelle on nimetanud liikmesriigid ja kelle suhtes on täielikult siduvad kõigi ameti hallatavate suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivad liidu õigusaktid.
Artikkel 15
Haldusnõukogu koosolekud
1. Haldusnõukogu koosolek kutsutakse kokku järgmiste isikute taotlusel:
a)
haldusnõukogu esimees,
b)
vähemalt üks kolmandikku liikmetest,
c)
komisjon,
d)
tegevdirektor.
Haldusnõukogu tuleb korraliseks koosolekuks kokku vähemalt kord kuue kuu jooksul.
2. Haldusnõukogu koosolekutel osaleb tegevdirektor.
3. Haldusnõukogu liikmeid võivad abistada eksperdid, kes on nõuanderühmade liikmed.
4. Europol ja Eurojust võivad ameti haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejatena, kui päevakorras on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisega seotud SIS II käsitlevad küsimused. Europol võib ameti haldusnõukogu koosolekul osaleda vaatlejana ka juhul, kui päevakorras on otsuse 2008/633/JSK kohaldamisega seotud VISi käsitlevad küsimused.
5. Haldusnõukogu võib oma koosolekutele vaatlejaks kutsuda iga isiku, kelle seisukoht võib talle huvi pakkuda.
6. Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused.
Artikkel 16
Hääletamine
1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 ning artikli 12 lõike 1 punkti j ja artikli 18 lõigete 1 ja 7 kohaldamist, võetakse haldusnõukogu otsused vastu kõigi haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete häälteenamusega.
2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, on igal haldusnõukogu liikmel üks hääl.
3. Kõik liikmed, kelle on nimetanud liikmesriik, kelle suhtes on liidu õiguse alusel siduv mõni ameti hallatava suuremahulise IT-süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleeriv õigusakt, võivad hääletada asjaomast suuremahulist IT-süsteemi käsitlevate küsimuste puhul.
Peale selle võib Taani, kui ta otsustab Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 4 alusel rakendada mõne suuremahulise IT-süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivat õigusakti oma siseriiklikus õiguses, hääletada vastava suuremahulise IT-süsteemiga seotud küsimustes.
4. Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide suhtes kohaldatakse artiklit 37.
5. Kui liikmed on lahkarvamusel küsimuses, kas hääletus mõjutab konkreetset suuremahulist IT-süsteemi, teevad nad asjaomase otsuse kahekolmandikulise häälteenamusega.
6. Tegevdirektor ei hääleta.
7. Üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral kvooruminõuded kehtestatakse ameti kodukorraga.
Artikkel 17
Tegevdirektori ülesanded ja volitused
1. Ametit juhib ja esindab ameti tegevdirektor.
2. Tegevdirektor on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Olenemata komisjoni ja haldusnõukogu vastavast pädevusest ei taotle tegevdirektor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega allu sellistele juhistele.
3. Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, kannab tegevdirektor täielikku vastutust ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.
4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kutsuda tegevdirektori oma ülesannete täitmisest aru andma.
5. Tegevdirektoril on järgmised ülesanded:
a)
tagada ameti igapäevane juhtimine;
b)
tagada ameti toimimine kooskõlas käesoleva määrusega;
c)
valmistada ette käesolevas määruses, selle rakenduseeskirjades ja kohaldatavates õigusaktides täpsustatud piirides haldusnõukogu poolt vastuvõetavad menetlused, otsused, strateegiad, programmid ja tegevus ning neid rakendada;
d)
luua ja rakendada tööle tõhus süsteem, mis võimaldab teostada korrapärast järelevalvet
i)
suuremahuliste IT-süsteemide (sealhulgas statistiliste andmete) üle ja
ii)
ameti üle, sealhulgas seoses selle eesmärkide tõhusa ja tulemusliku saavutamisega, ning neid hinnata;
e)
osaleda haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta;
f)
kasutada ameti töötajate suhtes artikli 20 lõikes 3 sätestatud volitusi ja tegeleda personaliküsimustega;
g)
ilma et see piiraks ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kehtestada konfidentsiaalsusnõuded määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 17, otsuse 2007/533/JSK artikli 17 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõike 9 täitmiseks ning asjakohaste ametisaladuse hoidmise eeskirjade või muude samaväärsete konfidentsiaalsuskohustuste kohaldamiseks kõigi ameti töötajate suhtes, kes töötavad Eurodac-süsteemi andmetega;
h)
pidada asukohaliikmesriikide valitsustega läbirääkimisi peakorterit käsitleva lepingu (ameti asukoha kohta) ning tehnilisi keskusi ja varurajatisi käsitlevate lepingute üle ning pärast nende heakskiitmist haldusnõukogus kirjutada nendele alla.
6. Tegevdirektor esitab haldusnõukogule vastuvõtmiseks eelkõige järgmiste dokumentide kavandid:
a)
ameti iga-aastane tööprogramm ja iga-aastane tegevusaruanne, olles eelnevalt konsulteerinud nõuanderühmadega;
b)
ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad;
c)
mitmeaastane tööprogramm;
d)
järgmise aasta eelarve, mis on koostatud tegevuspõhise eelarvestamise alusel;
e)
personalipoliitika mitmeaastane kava;
f)
volitused artiklis 31 osutatud hindamise korraldamiseks;
g)
määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord;
h)
vajalikud turvameetmed, sealhulgas turvalisuse tagamise kava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava;
i)
järelevalve ja hindamise tulemuste alusel mõlema artikli 12 lõike 1 punktis t osutatud suuremahulise IT-süsteemi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded ja artikli 12 lõike 1 punktis u osutatud iga-aastane Eurodaci kesküksuse tegevuse aruanne;
j)
artikli 12 lõike 1 punktis y osutatud SIS II sisestatud otsese andmete otsimise loaga pädevate asutuste nimekiri, sealhulgas N.SIS.II asutuste nimekiri ja SIRENE büroode nimekiri, ning artikli 12 lõike 1 punktis z osutatud asutuste nimekiri, mis koostatakse avaldamiseks igal aastal.
7. Tegevdirektor täidab samuti kõiki muid käesoleva määruse kohaseid ülesandeid.
Artikkel 18
Tegevdirektori ametisse nimetamine
1. Haldusnõukogu nimetab komisjoni korraldatud avaliku konkursi kaudu leitud nõuetekohaste kandidaatide hulgast viieaastaseks ametiajaks ametisse tegevdirektori. Valikumenetlusega nähakse ette osalemiskutsete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ja mujal. Haldusnõukogu võib nõuda uue menetluse läbiviimist, kui ta ei ole veendunud ühegi nimekirja lisatud kandidaadi sobivuses. Haldusnõukogu nimetab tegevdirektori ametisse tema isiklike saavutuste, suuremahuliste IT-süsteemide alase kogemuse ning haldus-, finants- ja juhtimisoskuse ning andmekaitsealaste teadmiste põhjal. Haldusnõukogu teeb oma otsuse tegevdirektori ametisse nimetamise kohta kõikide hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
2. Enne ametisse nimetamist kutsub haldusnõukogu valitud kandidaadi esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ette ja vastama komisjoni liikmete küsimustele. Pärast nimetatud esinemist esitab Euroopa Parlament arvamuse valitud kandidaadi kohta. Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile, kuidas tema arvamust on arvesse võetud. Arvamust käsitatakse kuni kandidaadi ametisse nimetamiseni isikliku ja konfidentsiaalsena.
3. Viieaastase ametiaja lõpule eelneva üheksa kuu jooksul viib haldusnõukogu tihedas koostöös komisjoniga läbi hindamise, mille käigus ta annab hinnangu eelkõige tegevdirektori esimesel ametiajal saavutatud tulemustele ja nende saavutamise viisidele.
4. Haldusnõukogu võib hindamisaruannet arvesse võttes pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni kolmeks aastaks üksnes juhtudel, kui see on õigustatud ameti eesmärkide ja ülesannetega.
5. Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile oma kavatsusest pikendada tegevdirektori ametiaega. Kuu aja jooksul enne nimetatud pikendamist kutsutakse tegevdirektor esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ette ja vastama komisjoni liikmete küsimustele.
6. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule.
7. Haldusnõukogu võib tegevdirektori ametist vabastada. Haldusnõukogu teeb oma otsuse kõikide hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
Artikkel 19
Nõuanderühmad
1. Haldusnõukogule jagavad eksperditeadmisi vastavate suuremahuliste IT-süsteemide kohta ning eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis järgmised nõuanderühmad:
a)
SIS II nõuanderühm;
b)
VISi nõuanderühm;
c)
Eurodaci nõuanderühm;
d)
muu nõuanderühm, kes on seotud mõne suuremahulise IT-süsteemiga, kui nii on sätestatud asjaomase suuremahulise IT-süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivas asjaomases õigusaktis.
2. Iga liikmesriik, kelle suhtes on liidu õiguse alusel siduv mõni konkreetse suuremahulise IT-süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleeriv õigusakt, ning samuti komisjon nimetavad asjaomase suuremahulise IT-süsteemi nõuanderühma ühe liikme kolmeaastaseks tähtajaks, mida võib pikendada.
Kui Taani otsustab Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 4 alusel rakendada mõne suuremahulise IT-süsteemi väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivat õigusakti oma siseriiklikus õiguses, nimetab ka Taani asjaomase suuremahulise IT-süsteemi nõuanderühma liikme.
Iga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise, Eurodaciga seotud meetmete ning muude suuremahuliste IT-süsteemidega seotud meetmetega ühinenud riik, kes osaleb mõnes konkreetses suuremahulises IT-süsteemis, nimetab asjaomase suuremahulise IT-süsteemi nõuanderühma liikme.
3. Nii Europol kui ka Eurojust võivad määrata esindaja SIS II nõuanderühma. Europol võib määrata esindaja ka VISi nõuanderühma.
4. Haldusnõukogu liikmed ei tohi olla ühegi nõuanderühma liikmed. Tegevdirektoril või tema esindajal on õigus osaleda vaatlejana kõigil nõuanderühmade koosolekutel.
5. Nõuanderühmade töö- ja koostöökord sätestatakse ameti kodukorras.
6. Arvamusi koostades teevad nõuanderühma liikmed kõik endast sõltuva konsensuse saavutamiseks. Kui konsensust ei saavutata, koostatakse liikmete enamuse seisukohta kajastav põhjendatud arvamus. Samuti lisatakse vähemuse põhjendatud seisukoht. Sel eesmärgil kohaldatakse artikli 16 lõikeid 3 ja 4. Liikmed, kes esindavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riike, võivad avaldada arvamust küsimustes, milles neil ei ole õigust hääletada.
7. Iga liikmesriik ning iga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riik aitab kaasa nõuanderühmade tegevusele.
8. Nõuanderühmade esimeeste ülesannete suhtes kohaldatakse artiklit 14 mutatis mutandis.
IV PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 20
Personal
1. Ameti personali ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse personalieeskirju ning eeskirju, mille liidu institutsioonid on nimetatud personalieeskirjade rakendamiseks ühiselt vastu võtnud.
2. Personalieeskirjade rakendamisel käsitatakse ametit ametina ametnike personalieeskirjade artikli 1a lõike 2 tähenduses.
3. Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele ametnike personalieeskirjadega ja lepinguid sõlmivale asutusele teenistustingimustega antud volitusi.
4. Ameti personal koosneb ametnikest, ajutistest töötajatest või lepingulistest töötajatest. Haldusnõukogu annab igal aastal oma heakskiidu nende lepingute puhul, mida tegevdirektor kavatseb uuendada ning mis muudetakse teenistustingimuste kohaselt tähtajatuks.
5. Amet ei võta tundliku iseloomuga finantsülesannete täitmiseks tööle ajutisi töötajaid.
6. Komisjon ja liikmesriigid võivad ametisse ajutiselt lähetada ametnikke või riiklikke eksperte. Haldusnõukogu võtab vastu selleks vajalikud rakendusmeetmed, võttes arvesse personalipoliitika mitmeaastast kava.
7. Ilma et see piiraks ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.
8. Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu ametnike personalieeskirjade artiklis 110 osutatud vajalikud rakendusmeetmed.
Artikkel 21
Avalik huvi
Haldusnõukogu liikmed, tegevdirektor ja nõuanderühmade liikmed kohustuvad toimima avalikes huvides. Selleks esitavad nad igal aastal nimetatud kohustuse võtmise kohta kirjaliku ja avaliku kinnituse.
Haldusnõukogu liikmete nimekiri avaldatakse ameti veebilehel.
Artikkel 22
Peakorterit käsitlev leping ning tehnilisi keskusi ja varurajatisi käsitlevad lepingud
Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile asukohaliikmesriikides antavaid ruume ja nende liikmesriikide pakutavaid vahendeid ning asukohaliikmesriikides tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse peakorterit käsitlevas lepingus ning tehnilisi keskusi ja varurajatisi käsitlevates lepingutes, mille amet ja asukohaliikmesriigid sõlmivad, kui haldusnõukogu on need heaks kiitnud.
Artikkel 23
Privileegid ja immuniteedid
Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.
Artikkel 24
Vastutus
1. Ameti lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomase lepingu suhtes kohaldatava õigusega.
2. Otsuste tegemine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.
3. Lepinguvälise vastutuse korral heastab amet vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida ta talitused või teenistujad on ülesannete täitmisel tekitanud.
4. Lõikes 3 osutatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.
5. Ameti personali isiklikku vastutust ameti ees reguleeritakse personalieeskirjadega.
Artikkel 25
Keelekasutuse kord
1. Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (30).
2. Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 342 kohaselt vastu võetud otsuste kohaldamist, koostatakse artikli 12 lõike 1 punktides j ja k osutatud iga-aastane tööprogramm ja tegevusaruanne ELi institutsioonide kõikides ametlikes keeltes.
3. Ameti tegevuseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.
Artikkel 26
Juurdepääs dokumentidele
1. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori ettepaneku põhjal hiljemalt kuus kuud pärast 1. detsembrit 2012 vastu ameti dokumentidele juurdepääsu käsitlevad eeskirjad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001.
2. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaste ameti otsuste kohta võib ELi toimimise lepingu artiklites 228 ja 263 sätestatud tingimustel esitada vastavalt kaebuse Euroopa Ombudsmanile või hagi Euroopa Liidu Kohtule.
Artikkel 27
Teave ja selle edastamine
1. Amet edastab teavet vastavalt suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivatele õigusaktidele ja omal algatusel oma ülesannete piiresse kuuluvates valdkondades. Eelkõige tagab ta, et lisaks artikli 12 lõike 1 punktides j, k, w ja y ja artikli 33 lõikes 8 osutatud teabe avaldamisele antakse avalikkusele ja kõigile huvitatud isikutele kiiresti objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti arusaadavat teavet ameti tegevuse kohta.
2. Haldusnõukogu kehtestab lõike 1 kohaldamise praktilise korra.
Artikkel 28
Andmekaitse
1. Ilma et see piiraks suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivate õigusaktide kohaseid andmekaitsesätteid, kohaldatakse ameti poolt käesoleva määruse kohaselt töödeldava teabe suhtes määrust (EÜ) nr 45/2001.
2. Haldusnõukogu kehtestab meetmed, mida amet võtab määruse (EÜ) nr 45/2001 ja eriti andmekaitseinspektorit käsitleva 8. jao kohaldamiseks.
Artikkel 29
Turvaeeskirjad salastatud teabe ja salastamata delikaatse teabe kaitse kohta
1. Amet järgib komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuses 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (31) sätestatud turvapõhimõtteid, muu hulgas salastatud teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid ning füüsilise julgeoleku meetmeid.
2. Amet kohaldab ka komisjoni poolt vastuvõetud ja rakendatavaid salastamata delikaatse teabe töötlemist käsitlevaid turvapõhimõtteid.
3. Haldusnõukogu otsustab artikli 2 ja artikli 12 lõike 1 punkti p kohaselt ameti asjaomaste turvapõhimõtete täitmiseks vajaliku sisestruktuuri üle.
Artikkel 30
Ameti julgeolek
1. Amet vastutab julgeoleku ja korra säilitamise eest tema poolt kasutatavates hoonetes, ruumides ja maa-alal. Amet kohaldab suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivate õigusaktide julgeolekupõhimõtteid ja asjaomaseid sätteid.
2. Asukohaliikmesriigid võtavad kõik tõhusad ja asjakohased meetmed korra ja julgeoleku säilitamiseks ameti poolt kasutatavate hoonete, ruumide ja maa-ala vahetus läheduses ning tagavad ametile nõuetekohase kaitse vastavalt asjaomasele peakorterit käsitlevale lepingule (ameti asukoha kohta) ning asjaomastele tehnilisi keskusi ja varurajatisi käsitlevatele lepingutele, kindlustades samal ajal, et ameti poolt volitatud isikutel on nimetatud hoonetele, ruumidele ja maa-alale vaba juurdepääs.
Artikkel 31
Hindamine
1. Komisjon annab kolme aasta jooksul pärast 1. detsembrit 2012 ja edaspidi iga nelja aasta järel tihedas koostöös haldusnõukoguga hinnangu ameti tegevusele. Hinnangus uuritakse, kuidas ja mil määral aitab amet mõjusalt kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele ja täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Hinnangus hinnatakse ka ameti osa liidu tasandi koordineeritud, kulutõhusa ja sidusa IT-keskkonna väljaarendamist taotlevas liidu strateegias, mis kavatsetakse luua lähiaastatel.
2. Lõikes 1 osutatud hinnangu alusel esitab komisjon, kes on eelnevalt konsulteerinud haldusnõukoguga, soovitused muudatuste tegemiseks käesolevas määruses, muu hulgas eesmärgiga viia see suuremasse kooskõlla lõikes 1 osutatud liidu strateegiaga. Komisjon edastab nimetatud soovitused koos haldusnõukogu arvamuse ja asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Andmekaitseinspektorile.
V PEATÜKK
FINANTSSÄTTED
Artikkel 32
Eelarve
1. Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, on ameti tuludeks:
a)
liidu toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis);
b)
Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide osamaks;
c)
kõik liikmesriikide osamaksud.
2. Ameti kulud hõlmavad muu hulgas töötajate töötasusid, haldus- ja infrastruktuurikulusid, tegevuskulusid ning ameti sõlmitud lepingutest või kokkulepetest tulenevaid kulusid. Igal aastal koostab tegevdirektor ameti poolt täide viidavaid tegevusi arvesse võttes ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti koos ametikohtade loeteluga ning edastab selle haldusnõukogule.
3. Ameti tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.
4. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori koostatud projekti põhjal vastu ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti.
5. Haldusnõukogu edastab ameti tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning selle aluseks olevad üldsuunised komisjonile ning Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikidele iga aasta 10. veebruariks ning lõpliku eelarvestuse iga aasta 31. märtsiks.
6. Haldusnõukogu esitab komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele iga aasta 31. märtsiks:
a)
oma iga-aastase tööprogrammi eelnõu;
b)
oma ajakohastatud personalipoliitika mitmeaastase kava, mis on koostatud vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele;
c)
teabe personalieeskirjades kindlaksmääratud ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate arvu kohta aastatel n - 1 ja n ning prognoosi aastaks n + 1;
d)
teabe asukohaliikmesriikide poolt ametile antud mitterahaliste toetuste kohta;
e)
prognoosi eelarve täitumise ülevaate saldo kohta aastal n - 1.
7. Komisjon edastab eelarvestuse eelarvepädevatele institutsioonidele koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.
8. Eelarvestuse alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstavate toetuste suuruse ning esitab need vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 eelarvepädevatele institutsioonidele.
9. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti toetuseks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu ameti ametikohtade loetelu.
10. Ameti eelarve võtab vastu haldusnõukogu. Eelarve muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse eelarvet vastavalt.
11. Iga muudatuse tegemisel eelarves, sealhulgas ametikohtade loetelus, järgitakse sama korda.
12. Haldusnõukogu teatab võimalikult vara eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekti, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõikide kinnisvaraga seotud projektide, nagu hoonete rentimise või ostmise puhul. Haldusnõukogu teatab sellest komisjonile ning Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikidele. Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teate saamist haldusnõukogule sellise arvamuse esitamise kavatsusest. Kui vastust ei tule, võib amet jätkata kavandatud tegevust.
Artikkel 33
Eelarve täitmine
1. Ameti eelarvet täidab ameti tegevdirektor.
2. Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu hindamismenetluste tulemuste seisukohast olulise teabe.
3. Ameti peaarvepidaja saadab ameti esialgse raamatupidamisaruande koos asjakohase aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 128.
4. Ameti peaarvepidaja saadab eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande järgmise aasta 31. märtsiks ka eelarvepädevatele institutsioonidele.
5. Pärast kontrollikojalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 129 kohaste tähelepanekute saamist ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab tegevdirektor omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.
6. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse agentuuri raamatupidamisaruande kohta.
7. Tegevdirektor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega järgmise aasta 1. juuliks eelarvepädevatele institutsioonidele, komisjoni peaarvepidajale, kontrollikojale ning Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikidele.
8. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.
9. Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse tema tähelepanekute kohta 30. septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.
10. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.
11. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15. maid aastal n + 2.
Artikkel 34
Finantseeskirjad
Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga. Finantseeskirjad ei kaldu kõrvale määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti toimimiseks ja komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.
Artikkel 35
Pettusevastane võitlus
1. Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.
2. Amet ühineb institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.
3. Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada ameti rahaliste vahendite saajate ja rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 36
Ettevalmistav tegevus
1. Komisjon vastutab ameti asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni amet on saavutanud eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
2. Kuni tegevdirektor asub pärast haldusnõukogu poolt vastavalt artiklile 18 ametisse nimetamist täitma oma ülesandeid, võib komisjon sel eesmärgil määrata ajutiselt ametisse piiratud arvu ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab tegevdirektori ülesandeid. Ajutise tegevdirektori võib ametisse määrata alles siis, kui haldusnõukogu on kokku kutsutud vastavalt artikli 13 lõikele 2.
Kui ajutine tegevdirektor ei täida käesolevas määruses sätestatud kohustusi, võib haldusnõukogu paluda komisjonil määrata ametisse uue ajutise tegevdirektori.
3. Ajutine tegevdirektor võib lubada kõigi ameti eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist, kui haldusnõukogu on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid, pärast ameti ametikohtade loetelu vastuvõtmist. Haldusnõukogu võib kehtestada ajutise tegevdirektori volitustele põhjendatud piirangud.
Artikkel 37
Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide osalus
Ühinemislepingute asjaomaste sätete alusel töötatakse välja kord, millega muu hulgas nähakse ette Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide ameti töös osalemise laad ja ulatus ning üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas sätted osamaksu, töötajate ja hääleõiguse kohta.
Artikkel 38
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Amet alustab artiklites 3-9 sätestatud ülesannete täitmist 1. detsembril 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.
Strasbourg, 25. oktoober 2011