РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 792/2011 НА СЪВЕТА
от 5 август 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 118/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд.
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 6 април 2010 г. от дружеството Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („жалбоподателят“) от името на производители, чието производство представлява основният дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои механизми за подвързване с халки („МПХ“). В жалбата prima facie се съдържат доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриването на процедура.
(3)
Необходимо е да се припомни, че както е посочено в съображение 7 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период („периодът на разследване на вредата“).
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение за налагане на временни антидъмпингови мерки („разгласяването на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха писмени становища относно предварителните констатации. Беше предоставена възможност за изслушване на страните, които поискаха да бъдат изслушани, по-специално двама вносители и тайландския производител.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която счете за необходима за целите на окончателните си констатации относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза. Освен проверките, посочени в съображение 6 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Rima Benelux Holding BV - единственият потребител, който оказа съдействие в разследването, като попълни въпросника за потребителите.
(6)
Всички страни бяха информирани относно съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд и окончателното събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Също така им беше предоставен срок, в който да изложат становищата си след това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Тъй като не бяха представени бележки относно разглеждания продукт и сходния продукт, съображения 8-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(9)
Следва да се припомни, както е обяснено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че само един тайландски производител износител оказа съдействие в разследването и че той е осъществил целия износ от Тайланд за Съюза през РП. Производителят износител и един несвързан с него вносител, който оказа съдействие, твърдят, че независимият външен експерт, който е подпомагал Комисията по време на проверката на място на производителя износител, е допуснал няколко грешки в изчисленията в своя доклад. Една от задачите на експерта беше да провери процеса на никелиране и количеството суровини, използвани от производителя износител на различните производствени етапи. Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че производителят износител е представил непълна и невярна информация по отношение на важни съставни елементи на разходите му за производство и за други суровини. Твърденията на производителя износител и на вносителя за допуснати грешки в изчисленията в доклада на експерта бяха разгледани от Комисията и беше установено, че те са неоснователни. По този начин се потвърждават констатациите, посочени в съображение 15 от регламента за временните мерки.
(10)
Производителят износител и вносителят оспориха също така предварителните констатации, посочени в съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че методологията, използвана за предварителното определяне на нормалната стойност за видовете продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, води до завишени резултати, тъй като тя погрешно се основава на изчисляване на средноаритметичната стойност на нормалните стойности. Комисията прие това твърдение, адаптира методологията и преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, отчитайки продуктовия асортимент на тайландския производител и отразявайки по-прецизно неговото положение.
(11)
По-нататък производителят износител изтъкна, че разходите по реализацията и общите и административните разходи (РОА), от една страна, и маржовете на печалба, от друга, които са съответно 16 % и 8 %, са твърде високи. Производителят износител посочи, че размерът на РОА не трябва да надвишава 12,59 %, като следва да отразява собствените му РОА без разходите за вътрешен транспорт.
(12)
Следва да се припомни, че както е посочено в съображения 15-17 от регламента за временните мерки, производителят износител не е оказал съдействие на разследването и съответно не е предоставил данни за пълните си РОА. При тези обстоятелства и предвид факта, че не е предоставена друга информация за пълните РОА на дружеството, бе взето решение да продължи позоваването на съдържащата се в жалбата информация. Освен това, в светлината на наличната информация и доколкото тя можа да бъде проверена, беше прието, че размерът на РОА от 16 % е разумен. Затова искането беше отхвърлено.
(13)
Производителят износител изтъкна, че използваният в предварителните изчисления размер на печалбата от 8 % е твърде висок и вместо това е следвало да се приеме размер на печалба от 5 %. Бяха изложени следните доводи: първо, размер на печалбата от 5 % е бил използван като целева печалба в анализа на вредата и второ, размер на печалбата от 5 % би съответствал на предишните разследвания, извършени по отношение на същия продукт. По първия довод Комисията отбеляза, че определянето на целева печалба за промишлеността на Съюза и размерът на печалбата, използван при определянето на нормална стойност, не следват една и съща логика, поради което не е необходимо да съвпадат. По втория довод Комисията се съгласи, че са налице известни основания за използване на същия размер на печалбата, както при предходните разследвания по отношение на същия продукт, и реши да приеме това твърдение и съответно да промени размера на печалбата, използван при изчисляването на нормалните стойности.
(14)
След окончателното разгласяване представителите на промишлеността на Съюза и производителят износител направиха няколко бележки. Представителите на промишлеността на Съюза не се съгласиха с корекцията на маржа на печалба, като посочиха, че размер на печалбата от 5 % не би бил достатъчен, за да покрие изискванията за рентабилност на трите свързани дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт, но без да приведат каквито и да било други съществени доводи. Затова искането беше отхвърлено.
(15)
Производителят износител посочи, че амортизационните отчисления и разходите за строителство и застраховка, използвани при изчисляването на нормалната стойност на един вид продукт, не били същите като тези, използвани за други видове, и че една и съща стойност следва да се прилага към всички видове продукти. Комисията провери твърдението и действително установи грешка в изчисленията. Противно на твърдението на производителя износител обаче се установи, че грешката е допусната при изчисляването на нормалната стойност на другите видове продукти. Съответно беше извършена корекция на нормалната стойност на другите видове продукти.
(16)
Производителят износител освен това отбеляза, че при определянето на нормалните стойности за видовете продукти, различни от тези, за които беше определена специфична нормална стойност, не бил взет предвид в пълна степен действителният продуктов асортимент на производителя износител. В това отношение производителят износител отново изтъкна, че установените среднопретеглени нормални стойности следва да се използват за другите видове продукти, като по този начин се отрази действителният продуктов асортимент на производителя износител. Както беше посочено в съображение 10 по-горе, Комисията се съгласи да преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, за да отчете действителния продуктов асортимент на тайландския производител и, независимо от действителния обем на продажбите за всеки вид продукт, беше изчислена нормалната стойност за малки, средни и големи МПХ. Комисията обаче отхвърли довода, че при липсата на надлежно обосновани причини, наред с това следва да се вземе предвид и претеглящ коефициент, основаващ се на продажбите на износителя за Съюза.
(17)
Освен това производителят износител изтъкна, че методът на Комисията за изчисление на нормалната стойност въз основа на дължината на механизмите за подвързване с халки е неточен и непълен и предложи нов метод за изчисление на средноаритметичните стойности, който да вземе предвид по-прецизно различните дължини на механизмите. Както беше посочено в съображение 16 по-горе, Комисията изчисли нормалната стойност за видове продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, и определи нормални стойности, които съответстват на малки, средни и големи МПХ. Беше установено, че изчислението на износителя е погрешно и ориентирано към резултата. Затова искането беше отхвърлено.
(18)
С изключение на посочените по-горе изменения и при липсата на други бележки, съдържанието на съображения 15-20 от регламента за временните мерки относно установяването на нормалната стойност се потвърждава окончателно.
4.2. Експортна цена и сравнение
(19)
Производителят износител посочи, че валутата, използвана за изчислението на транспортните разходи при определянето размера на дъмпинга, не е правилно избрана. Комисията прие това твърдение.
(20)
Поради отсъствието на други бележки, съдържанието на съображения 21-24 от регламента за временните мерки относно определянето на експортни цени и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
4.3. Дъмпингов марж
(21)
Производителят износител посочи, че при изчислението на дъмпинговия марж не е взета предвид специфичната нормална стойност за два вида продукти. Искането беше прието и бяха извършени съответните корекции.
(22)
Предвид посочените по-горе изменения в изчислението на нормалната стойност и сравнението, и след коригиране на гореспоменатата грешка в изчисленията, засягаща експортната цена, окончателно определеният размер на дъмпинга, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Производител износител
Дъмпингов марж
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд
16,3 %
(23)
След като бе установено, че оказалият съдействие производител износител е осъществил целия износ на разглеждания продукт от Тайланд за Съюза, беше решено, че остатъчният дъмпингов марж следва да бъде фиксиран на нивото на дъмпинговия марж, установен за този оказал съдействие производител износител, а именно: 16,3 %.
5. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(24)
С оглед на липсата на бележки относно определянето на „промишлеността на Съюза“ се потвърждават констатациите в съображения 28-32 от регламента за временните мерки.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление в Съюза и внос от Тайланд
(25)
Тайландският производител и няколко вносители поставиха под въпрос тенденциите в потреблението в Съюза, установени в регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че потреблението е намаляло в по-голяма степен отколкото първоначално очакваното (с около 30 %). Те също поискаха разяснения относно следваната от Комисията методология при определянето на потреблението, тъй като МПХ са включени в позиция от митническата тарифа, включваща други продукти.
(26)
Следва да се посочи, че въпреки че тези заинтересовани страни са оспорили констатациите, свързани с потреблението, не са представени доказателства или конкретни стойности в подкрепа на техните доводи. Те не са посочили и каквато и да било грешка в методологията.
(27)
Що се отнася до методологията, следва да се припомни, както е посочено в съображение 33 от регламента за временните мерки, че потреблението беше определено въз основа на проверените стойности на продажбите, посочени от оказалите съдействие страни (двамата производители от Съюза и тайландския износител за периодите 2008 г.-РП) в отговорите им на въпросника, и въз основа на данните на Евростат за останалия внос. Като се има предвид, че МПХ от други източници са предмет на антидъмпингови мерки, вносът (от всички източници) се регистрира в подпозиции от базата данни на митническата тарифа (ТАРИК), които са до голяма степен специфични за разследвания продукт. Тези подпозиции бяха използвани, за да се гарантира, че ще бъде взет под внимание само вносът на разглеждания продукт, въпреки минималната актуализация на определението на продукта в настоящото разследване.
(28)
По-нататък, като се има предвид, че данните на Евростат са изразени в килограми, докато потреблението беше изчислено в бройки, един от вносителите поиска разяснения относно методологията, използвана при преобразуването от килограми в бройки. Поради това следва да се поясни, че беше използван коефициент на преобразуване 50 g/бройка, който съответства на използвания при предишни разследвания и се счита за разумен с оглед на информацията, предоставена от тайландския производител износител. Също следва да се добави, че ако Комисията беше използвала точно средното тегло на бройка, което следва от информацията, предоставена от тайландския производител износител, резултатите за вноса от Тайланд за целия период на разследването на вредата щяха да покажат по-рязко покачване от гледна точка както на общия обем (с 25 % в сравнение с установеното в регламента за временните мерки равнище от 19 %), така и на пазарните дялове (от 11,8 на 15,5 %, в сравнение с установеното в регламента за временните мерки покачване от 12,0 на 15,0 %).
(29)
Един от вносителите също посочи, че тайландският внос в действителност е намалял с 40 % по време на периода на разследване на вредата, но това се основаваше на стойността на вноса, а не на обема, за всички кодове на митническата тарифа, включително и за продукти, различни от разследваните. Този довод трябваше да бъде отхвърлен.
(30)
С оглед на посоченото по-горе се потвърждават констатациите в съображения 33-40 от регламента за временните мерки относно потреблението в Съюза (което е намаляло с повече от 15 % между 2008 г. и ПР) и относно вноса от Тайланд.
6.2. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(31)
Един от вносителите изтъкна, че анализът на вредата е опорочен, тъй като лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза следва да се разглежда във връзка със състоянието на едно от свързаните с него дружества, за което се твърди, че има печалби в сферата на МПХ. В това отношение следва да се отбележи, че анализът на вредата трябва да се съсредоточи единствено върху продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на разглеждания продукт, произведен в Съюза. Тъй като, както е посочено в съображение 69 от регламента за временните мерки, разглежданото свързано дружество не е производител в Съюза и търгува предимно с продукти, които не произхождат от Съюза, то не следва да се вземе предвид за целите на анализа на вредата.
(32)
Без да се засяга посоченото по-горе, все пак следва да се подчертае, че вносителят не е предоставил информация, която да доказва, че гореспоменатото свързано дружество се намира в добро финансово състояние. Напротив, данните, събрани по време на разследването, сочат, че продажбите на МПХ и на това дружество са намалели значително през разследвания период.
(33)
С оглед на гореизложеното и тъй като не бяха представени други бележки относно анализа на вредата, се потвърждават съображения 41-57 от регламента за временните мерки и се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(34)
Макар че отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори (вж. по-долу), никоя от тях не оспори предварителното заключение, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил вреда на промишлеността на Съюза. Поради това изложеното в съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Въздействие на други фактори
(35)
Отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори и отбелязаха, че основната причина за вредата може да бъде свиването на търсенето, конкуренцията между производителите в Съюза, вносът от Индия или самопричиняване.
(36)
По отношение на свиването на търсенето е целесъобразно да се направи позоваване на съображения 25-30 по-горе, с които се потвърждава тенденцията при потреблението, установена в регламента за временните мерки. Поради това следва да се отхвърлят твърденията, че въздействието на свиването на търсенето е било подценено. Все пак следва да се припомни, че в съображение 67 от регламента за временните мерки се прави заключението, че намаляването на потреблението действително може да е допринесло за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, макар този резултат да е бил значително подсилен от въздействието на дъмпинговия внос. Въздействието на намаленото потребление обаче не е било в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда.
(37)
Тайландският износител от своя страна посочи, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена и от конкуренцията между производителите в Съюза. Това се дължи главно на факта, че конкретната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза съвпада с увеличаването на пазарния дял на другия производител от Съюза.
(38)
В това отношение, макар представените от тайландския износител изчисления да не са напълно правилни, е вярно, че цялостният пазарен дял на втория производител също се е повишил през периода на разследване на вредата. Следва обаче да се припомни, че както е посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, този производител внася значително количество МПХ от Тайланд. Интересно е да се отбележи, че годината, през която този производител е успял да увеличи своите продажби на произведени в Съюза продукти и своя пазарен дял, той също значително е увеличил и продажбите си на внесени от Тайланд МПХ. Всъщност той дори е станал значим вносител на тайландски МПХ, като е изкупил по-голямата част от тайландския износ през тази година. Поради това, макар вторият производител на Съюза действително да е успял да придобие известни пазарни дялове от промишлеността на Съюза, трудно може да се избегне заключението, че това дружество е успяло да постигне това, тъй като се е ползвало и от дъмпинговия внос на МПХ от Тайланд. Следва да се припомни, че този производител беше изключен от определението на промишлеността на Съюза поради значимостта на вносната му дейност в сравнение със собственото му производство.
(39)
Освен това, вече разгледаното в съображение 69 от регламента за временните мерки твърдение, че индийският внос също е причинил вреда на промишлеността на Съюза, бе потвърдено от заинтересованите страни. Това се основавало на факта, че Индия притежава дял от около 50 % от пазара на Съюза, т.е. тройно повече отколкото Тайланд, и че съответните средни цени са се понижили с 3 % между 2009 г. и РП, като са подбили цените в Съюза с 24 %. Също така беше подчертано, че значителна част от индийския внос е бил закупен от дружество, свързано с промишлеността на Съюза.
(40)
Все пак не бяха представени нови доводи в това отношение, а тези твърдения вече бяха разгледани в регламента за временните мерки. Въпреки че размерът на индийския внос в абсолютни стойности като цяло действително е по-висок от този от Тайланд, в регламента за временните мерки беше показано, че този внос се е развивал различно: докато тайландският внос като цяло се е увеличил през периода на разследване на вредата, както като абсолютна, така и като относителна стойност, индийският внос е намалял (с почти 10 %), а пазарните дялове също слабо са се понижили. Освен това индийското средно равнище на цените също е било по-високо от това на тайландската вносна цена. От друга страна, макар че дружество, свързано с промишлеността на Съюза, внася МПХ от Индия, разследването установи, че равнището на този внос значително се е понижило през годините, както е посочено по-горе в съображение 32.
(41)
Накрая, няколко заинтересовани страни също изтъкнаха, че жалбоподателят е загубил клиентите си, тъй като е започнал дейност на пазара надолу по веригата чрез своето дружество майка - Ring International Holding (RIH), и че продажбите на МПХ на свързани дружества следвало да се анализират внимателно, тъй като те не били извършвани в нормални условия на конкуренция. Тези твърдения обаче бяха отхвърлени, тъй като те не бяха доказани и разследването показа, че продажбите на свързани дружества са незначителни, сравнени с общия обем на продажбите.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(42)
Въз основа на горепосоченото предварителните заключения, изложени в съображения 65-76 от регламента за временните мерки, се потвърждават. Макар че и други фактори освен вносът са оказали определено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, въз основа на анализ, при който точно бяха разграничени и отделени въздействията на всички известни фактори от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(43)
Двама от петимата вносители, които оказаха съдействие по време на разследването, откликнаха на разгласяването на предварителните констатации като представиха писмени бележки. Един от тези вносители поиска той и още един вносител да бъдат изслушани. Комисията от своя страна реши да извърши посещение на място при единствения потребител, участвал в разследването.
(44)
Не бяха представени бележки във връзка със съображения 79-90 от регламента за временните мерки относно описанието на пазара и раздела, отнасящ се до интереса на промишлеността на Съюза.
8.1. Вносители и търговци
(45)
Първо, следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че налагането на мерки би могло да има значително отрицателно въздействие единствено върху положението на един вносител, който същевременно произвежда МПХ в Съюза. Този вносител не отговори на наложените временни мерки.
(46)
Друг вносител, който също поиска изслушване, председателствано от служителя по изслушването, постави под въпрос главно изчислението на дъмпинговия марж, анализа на вредата и изчислението на потреблението в Съюза. Той обаче не представи ново становище относно анализа на интереса на Съюза.
(47)
Трети вносител, представляващ 20 % от целия тайландски внос, поиска изслушване, по време на което беше обяснено, че противно на предоставената по-рано в хода на разследването информация, той не е преустановил всички свои дейности, свързани с МПХ, както беше посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, а ги е прехвърлил към друг клон. По време на изслушването този вносител обясни, че неговата дейност, свързана с МПХ, е само допълваща по отношение на основната му дейност, включваща други продукти, и че не изключва вероятността да продължи вноса на МПХ от Тайланд, дори да бъдат наложени мерки. Все пак поради режийните разходи за обширната му дистрибуторска мрежа, това ще зависи от размера на антидъмпинговото мито и от възможността да се увеличи цената за крайните потребители. От друга страна, този вносител не очаква да претърпи значителни отрицателни последици от евентуално спиране на дейността си, свързана с МПХ, като се има предвид минималната значимост на тази дейност в сравнение с цялостната му дейност.
8.2. Потребители
(48)
Както беше посочено в съображение 5 по-горе, предоставеният от единствения оказал съдействие потребител отговор на въпросника беше проверен при посещението на място при него след налагането на временните мерки. Този потребител купува от различни източници, включително от Съюза, Индия и Тайланд. Той също е внасял от Китай, но е сменил доставчика си поради налагането на антидъмпингови мита.
(49)
Тайландският внос представлява около 10 % от общия размер на закупените от него количества МПХ, като след налагането на временните мерки дружеството е решило да не внася тайландски продукти. Макар че до този момент мерките изглежда не са се отразили съществено върху икономическото му положение, това дружество все пак не одобрява ограничаването на източниците му на доставки, и по-специално факта, че занапред то няма да може винаги да разчита на доставки на МПХ в кратки срокове.
(50)
Заинтересованите страни отново изказаха вече разгледаното в регламента за временните мерки твърдение, че налагането на мерки би ограничило източниците на доставки на пазара на Съюза. Поради това е уместно да се припомни, че разследването действително показа, че пазарът на Съюза се характеризира с ограничен брой участници: има един производител в Индия, един в Тайланд, двама в Съюза и няколко в Китай. Целта на антидъмпинговите мерки е да се възстанови лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а не да се попречи на вноса. Това действително може да има за резултат намаляване на обема на вноса, докато мерките компенсират нарушаването на търговията вследствие на този внос. Това обаче само по себе си не е достатъчна причина, за да се постави под въпрос налагането на мерки срещу дъмпинговия внос. Може дори да се твърди, че на пазара на Съюза следва да се гарантира лоялна конкуренция, за да се осигури продължителното съществуване на всички източници на доставки в дългосрочен план.
(51)
Очаква се, предвид размера на окончателното мито, който е по-нисък от размера на временното, все още да може да се извършва тайландски внос на пазара на Съюза, при все че разследването показа, че са налице и други, макар и ограничен брой, източници на доставки.
8.3. Заключение относно интереса на Съюза
(52)
С оглед на посоченото по-горе и при липсата на други бележки съображения 77-110 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма императивни причини да не бъдат наложени окончателни мерки срещу вноса на МПХ с произход от Тайланд.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Степен на отстраняване на вредата
(53)
При липсата на бележки относно степента на отстраняване на вредата, се потвърждават съображения 111-114 от регламента за временните мерки.
9.2. Окончателни мерки
(54)
По отношение на размера на митото, необходим за премахване на вредоносните последици от дъмпинга, беше предложено антидъмпинговото мито да се намали на 6 %, тъй като съгласно твърденията при индийския внос няма дъмпинг, а самият той превишава с 6 % тайландския внос. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито не е да се изравнят цените с тези на другите източници, а да се премахнат нарушаващите конкуренцията последици от вредоносния дъмпинг.
(55)
С оглед на заключенията, направени във връзка с дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито, което да се равнява на по-ниската от установените стойности за дъмпинговия марж и маржа на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай ставката на митото съответно следва да бъде на равнището на установения дъмпинг. Тя беше изчислена на 16,3 %, като беше понижена значително в сравнение с предварителния етап.
(56)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на окончателното антидъмпингово мито за оказалия съдействие износител се определя на 16,3 %.
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(57)
Предвид големия дъмпингов марж, който беше установен, и предвид степента на причинената вреда на промишлеността на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на окончателно наложеното с настоящия регламент мито. Тъй като окончателното мито е по-ниско от временното мито, обезпечените суми, които превишават окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху определени механизми за подвързване с халки, които понастоящем са класирани в кодове по КН ex 8305 10 00 (кодове по ТАРИК 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 и 8305100036) и са с произход от Тайланд. За целите на настоящия регламент механизмите за подвързване с халки се състоят от поне два листа стоманена ламарина или тел с фиксирани за тях най-малко четири полухалки, изработени от стоманена тел, които са закрепени заедно с помощта на стоманен капак. Те могат да бъдат отворени или чрез разтваряне на полухалките, или посредством малък стоманен спусъков механизъм, закрепен за механизма за подвързване с халки.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо по отношение на нетната цена франко границите на Съюза преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 16,3 %.
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 118/2011 временно антидъмпингово мито, се събират окончателно съгласно ставката на окончателно въведеното мито съгласно член 1 от настоящия регламент. Обезпечаващите суми, които превишават ставката на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 5 август 2011 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 792/2011,
5. august 2011,
millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. AJUTISED MEETMED
(1)
Komisjon kehtestas määrusega (EL) nr 118/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati pärast seda, kui Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 6. aprillil 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid peeti piisavaks, et õigustada menetluse algatamist.
(3)
Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. JÄRGNENUD MENETLUS
(4)
Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, eelkõige kahele Tai tootjale, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta ning selle kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 6 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine äriühingu Rima Benelux Holding BV valdustes, kes tegi uurimise käigus ainsa kasutajana koostööd ning esitas vastused kasutajate küsimustikule.
(6)
Kõikidele isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(7)
Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.
3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(8)
Märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 8-11.
4. DUMPING
4.1. Normaalväärtus
(9)
Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Tai eksportiv tootja ning tema eksporti liitu uurimisperioodi ajal võeti arvesse kui kogu Tai eksporti liitu. Eksportiv tootja ja üks koostööd teinud sõltumatu importija väitsid, et sõltumatu välisekspert, kes abistas komisjoni kohapealse kontrolli ajal eksportiva tootja valdustes, tegi aruandes mõned arvutusvead. Üks eksperdi ülesannetest oli hinnata nikeldamisprotsessi ja tootmise eri etappides eksportiva tootja poolt kasutatud tooraine kogust. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 15, selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja andis puudulikku ja väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide ning muude toorainete kohta. Komisjon kontrollis eksportiva tootja ja importija väiteid arvutusvigade kohta eksperdi aruandes ning jõudis järeldusele, et vigu ei olnud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldused.
(10)
Eksportiv tootja ja importija vaidlustasid ka esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 19-20. Eelkõige väitsid nad, et normaalväärtuse esialgse kindlaksmääramise metoodika, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, oli liialdatud, sest esialgse normaalväärtuse arvutamisel lähtuti ekslikult normaalväärtuste aritmeetilisest keskmisest. Komisjon nõustus väitega, kohandas metoodikat ja vaatas üle muude tooteliikidega seotud normaalväärtuse arvutused, võttes arvesse Tai tootja tootevalikut, mis kajastab täpsemalt tema olukorda.
(11)
Lisaks väitis eksportiv tootja, et kasutatud 16-protsendiline müügi-, üld- ja halduskulumäär ning 8-protsendiline kasumimäär on liiga kõrged. Eksportiv tootja väitis, et müügi-, üld- ja halduskulumäär ei tohiks olla kõrgem kui 12,59 %, mis vastab tema müügi-, üld- ja halduskuludele ilma omamaiste transpordikuludeta.
(12)
Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjendustes 15-17 on märgitud, ei teinud eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ega esitanud seega andmeid täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta. Nendest asjaoludest lähtudes ja võttes arvesse, et äriühingu täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta ei esitatud täiendavat teavet, otsustati toetuda kaebuses esitatud andmetele. Võttes arvesse olemasolevat teavet niivõrd, kui seda on olnud võimalik kontrollida, peeti 16-protsendilist müügi-, üld- ja halduskulude määra mõistlikuks. Seetõttu lükati väide tagasi.
(13)
Eksportiv tootja väitis, et esialgses arvutuses kasutatud 8-protsendiline kasumimäär oli liiga kõrge ning kasutama oleks pidanud 5-protsendilist määra. Põhjenduseks toodi esiteks, et kahjuanalüüsis kasutati sihtkasumi arvutamisel 5-protsendilist kasumimäära ning teiseks kasutati 5-protsendilist kasumimäära sama toote puhul ka eelmiste uurimiste käigus. Seoses esimese väitega märkis komisjon, et liidu tootmisharu sihtkasumi ja normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei kasutata sama metoodikat ning seepärast ei pea nende arvutamise aluseks olev kasumimäär olema sama. Teise väite puhul nõustus komisjon, et sama toote suhtes eelmiste uurimistega sama kasumimäära kasutamine on põhjendatud, ning otsustas väidet arvesse võtta ja muuta vastavalt normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimäära.
(14)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja eksportiv tootja mõned märkused. Liidu tootmisharu ei nõustunud kasumimarginaali muutmisega ning väitis, et 5-protsendiline kasumimäär ei ole piisav vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki kaasatud kolme seotud äriühingu kulutasuvuse nõuete täitmiseks, kuid ei esitanud muid olulisi argumente. Seetõttu lükati väide tagasi.
(15)
Eksportiv tootja väitis, et ühe tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel kasutatud amortisatsiooni, hoone ja kindlustuse hind ei olnud sama mis muude tooteliikide puhul ning kõikide tooteliikide suhtes tuleks kohaldada samu väärtusi. Komisjon kontrollis väidet ja leidis arvutustes tõepoolest vea. Vastupidiselt eksportiva tootja väitele leiti, et viga oli tehtud muude tooteliikide normaalväärtuse arvutamisel. Seega korrigeeriti vastavalt muude tooteliikide normaalväärtust.
(16)
Lisaks väitis eksportiv tootja, et normaalväärtused, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, ei võtnud täielikult arvesse eksportiva tootja praegust tootevalikut. Seoses sellega kordas eksportiv tootja oma väidet, et muude tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutama kaalutud keskmise meetodil, et võtta arvesse eksportiva tootja tootevalikut. Eespool põhjenduses 10 on märgitud, et komisjon nõustus muude tooteliikide normaalväärtuse arvutuskäigu läbivaatamisega, et võtta arvesse Tai tootja praegust tootevalikut, ning arvutas väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste normaalväärtuse, võtmata arvesse tooteliikide praegust müügimahtu. Siiski lükkas komisjon põhjenduste puudumise tõttu tagasi väite, et lisaks tuleks arvesse võtta eksportijate liitu suunatud müügist lähtuvat kaalutegurit.
(17)
Veel väitis eksportiv tootja, et komisjoni meetod normaalväärtuse arvutamiseks lähtuvalt spiraalköiteseadiste pikkusest ei olnud täpne ega täielik, ning soovitas uut meetodit keskmise arvutamiseks, mis võtaks seadiste pikkust täpsemalt arvesse. Nagu eespool põhjenduses 16 selgitatud, arvutas komisjon normaalväärtuse muude tooteliikide kohta kui need, mille suhtes on kehtestatud konkreetne normaalväärtus, seega arvutati normaalväärtused väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste jaoks. Eksportija arvutused leiti olevat puudulikud ja tulemustele orienteeritud. Seetõttu lükati väide tagasi.
(18)
Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 15-20 normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta.
4.2. Ekspordihind ja võrdlus
(19)
Eksportiv tootja väitis, et dumpingu arvutamisel ei kasutatud transpordikulude puhul õiget vääringut. Komisjon nõustus selle väitega.
(20)
Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 21-24, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega.
4.3. Dumpingumarginaal
(21)
Eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel ei võetud arvesse kahe tooteliigi konkreetset normaalväärtust. Väidet võeti arvesse ja tehti vajalikud parandused.
(22)
Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi ja võrdlusi arvestades ning pärast ekspordihinnaga seotud teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
Eksportiv tootja
Dumpingumarginaal
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tai
16,3 %
(23)
Kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist liitu, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 16,3 % vastavalt kõnealuse koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele.
5. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(24)
Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28-32 esitatud järeldused.
6. KAHJU
6.1. Liidu tarbimine ja Taist pärit import
(25)
Tai tootja ja mitu importijat vaidlustasid liidu tootmisega seotud suundumused, mida kirjeldati ajutises määruses. Eelkõige väitsid nad, et tarbimine vähenes rohkem, kui algselt kindlaks tehti (ligikaudu 30 %). Lisaks küsisid nad selgitusi komisjoni kasutatud metoodika kohta tarbimise kindlaksmääramisel, sest tollitariifistiku spiraalköiteseadiseid hõlmav rubriik hõlmab ka muid tooteid.
(26)
Tuleb märkida, et kuigi kõnealused huvitatud isikud vaidlustasid tarbimist käsitlevad järeldused, ei esitanud nad oma väidete põhjendamiseks ei tõendusmaterjali ega andmeid. Nad ei osutanud ka ühelegi veale metoodikas.
(27)
Seoses metoodikaga tuleb märkida, et vastavalt algmääruse põhjenduses 33 esitatud selgitusele toetuti tarbimise kindlaksmääramisel kontrollitud müügiandmetele, mille koostööd teinud isikud (kaks liidu tootjat ja üks Tai eksportija ajavahemikul 2008 - uurimisperiood) küsimustiku vastustes esitasid, ning Eurostati andmetele muu impordi kohta. Võttes arvesse, et mujalt pärit spiraalköiteseadiste suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, registreeritakse (kõikjalt pärit) import tollitariifistiku (TARIC) andmebaasis alamrubriigi koodide alla, mis on väga konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Kõnealust alamrubriiki kasutati selleks, et võtta arvesse ainult vaatlusaluse toote importi, vaatamata uurimise käigus toote määratluses tehtud väiksematele ajakohastamistele.
(28)
Võttes arvesse, et Eurostati andmetes on mõõtühikuks kilogrammid, kuid tarbimist arvestati tooteühiku kaupa, küsis üks importija selgitusi kilode tooteühikuteks teisendamise metoodika kohta. Seega tuleks selgitada, et teisendamisel lähtuti suhtest 50 grammi / tooteühik, mis on kooskõlas eelmiste uurimistega, ning mis leiti olevat mõistlik võrreldes Tai eksportiva tootja esitatud andmetega. Tuleb lisada, et kui komisjon oleks kasutanud täpselt spiraalköiteseadiste keskmist kaalu tooteühiku kohta, mis tulenes Tai eksportiva tootja esitatud andmetest, oleks nii Taist pärit impordi absoluutmaht (25 % võrreldes ajutise määruse kohase 19 %-ga) kui ka turuosa (11,8-15,5 % võrreldes ajutise määruse kohase 12,0-15,0 %-ga) näidanud kogu kahju uurimise perioodi ajal kiiret kasvu.
(29)
Üks importija väitis ka, et kahju uurimise perioodil vähenes Taist pärit import tegelikult 40 %, kuid see väide tugines tollikoodi (mis hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid) alla kuuluva kogu impordi väärtusele, mitte kogusele. See väide tuli tagasi lükata.
(30)
Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33-40 liidu tarbimise (mis vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 15 %) ja Taist pärit impordi kohta.
6.2. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(31)
Üks importija väitis, et kahjuanalüüs oli kallutatud, sest liidu tootmisharu kehva majanduslikku olukorda tuleks vaadelda koos ühe temaga seotud äriühingu olukorraga, kes väidetavalt saab spiraalköiteseadistega kauplemisest kasu. Selles küsimuses tuleb märkida, et kahjuanalüüsis keskendutakse ainult liidu tootmisharu poolt liidus toodetud vaatlusaluse toote müügile liidu turul. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, ei ole kõnealune seotud äriühing liidu tootja ning ta tarnib enamasti tooteid, mis ei ole liidust pärit, seega ei võeta tema tegevust kahjuanalüüsis arvesse.
(32)
Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb siiski rõhutada, et importija ei esitanud teavet, mis oleks osutanud eespool viidatud seotud äriühingu heale finantsolukorrale. Vastupidi, uurimise käigus saadud andmete kohaselt vähenes ka selle äriühingu spiraalköiteseadiste müügimaht uurimisperioodil märkimisväärselt.
(33)
Eespool öeldut arvesse võttes ning kuna kahjuanalüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41-57 ning jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses
7. PÕHJUSLIK SEOS
7.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(34)
Kuigi mõned huvitatud isikud vaidlustasid esialgsed järeldused muude tegurite mõju kohta (vt allpool), ei vaidlustanud neist keegi esialgset järeldust, et Taist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas kahju liidu tootmisharule. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58-64.
7.2. Muude tegurite mõju
(35)
Mõned huvitatud isikud vaidlustasid ajutised järeldused muude tegurite mõju kohta ning kinnitasid vastavalt, et kahju peamine põhjus oli kas nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, Indiast pärit import või ise tekitatud kahju.
(36)
Nõudluse vähenemisele on viidatud ka eespool põhjendustes 25-30, milles kinnitatakse ajutises määruses kirjeldatud tarbimissuundumust. Seepärast lükatakse tagasi väited, et nõudluse vähenemise mõju ei ole piisavalt arvesse võetud. Siiski tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 67 jõuti järeldusele, et tarbimise vähenemine võis tõepoolest kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekkimisele, kuid dumpinguhinnaga import suurendas märkimisväärselt selle mõju. Siiski ei olnud tarbimise vähenemise mõju piisav, et lõhkuda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tuvastatud kahju vahel.
(37)
Lisaks väitis Tai eksportija, et liidu tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud ka liidu tootjate vahelisest konkurentsist. Peamiselt toetus väide asjaolule, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku liidu muude tootjate turuosa suurenemisega.
(38)
Isegi kui Tai eksportija esitatud arvutused ei ole läbinisti õiged, on tõsi, et kahju uurimise perioodil teise tootja üldine turuosa suurenes. Siiski tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 30 märgitud, impordib kõnealune tootja märkimisväärse osa spiraalköiteseadistest Taist. Huvitav on märkida, et samal aastal, mil tootja suutis suurendada oma liidus toodetud toote müüki ja turuosa, suurenes märkimisväärselt ka tema Taist imporditud spiraalköiteseadiste müük. Temast sai isegi Taist pärit spiraalköiteseadiste oluline importija, kes ostis kõnealusel aastal suurema osa Taist pärit ekspordist. Isegi kui teisel liidu tootjal õnnestus liidu tootmisharult osa turust üle võtta, ei ole keeruline järeldada, et kõnealune äriühing sai seda teha vaid seetõttu, et sai samuti kasu Taist pärit spiraalköiteseadiste importimisest dumpinguhinnaga. Tuletatakse meelde, et kõnealust tootjat ei kaasatud liidu tootmisharusse, sest tema imporditegevus oli omatoodanguga võrreldes liiga ulatuslik.
(39)
Pealegi on väidet juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 69 ja selle kohaselt väitsid huvitatud isikud korduvalt, et liidu tootmisharule põhjustas kahju ka Indiast pärit import. Väide tugines asjaolule, et Indiast pärit import hõlmab praegu umbes 50 % liidu turust, st see on kolm korda suurem kui Tail, ning vastavad keskmised hinnad vähenesid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %, samas kui liidu hinnad löödi alla 24 %. Veel tõsteti esile, et märkimisväärse osa Indiast pärit impordist ostis ära liidu tootmisharuga seotud äriühing.
(40)
Uusi väiteid selles küsimuses siiski ei esitatud ning osutatud väiteid on juba käsitletud ajutises määruses. Isegi kui Indiast pärit impordi absoluutne tase oli tõepoolest üldiselt kõrgem kui Taist pärit impordi puhul, selgitati ajutises määruses, et kõnealuse impordi areng oli erinev: üldiselt suurenes Taist pärit import kahju uurimise perioodil nii absoluut- kui ka suhtarvudes, kuid Indiast pärit import tõmbus kokku (peaaegu 10 %) ja ka turuosa vähenes pisut. Lisaks oli Indiast pärit impordi hinnatase kõrgem kui Taist pärit impordi hind. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud äriühing impordib Indiast spiraalköiteseadiseid, selgus uurimise käigus, nagu on täheldatud eespool põhjenduses 32, et selle impordi tase on aastate jooksul märkimisväärselt langenud.
(41)
Lõpuks väitis mitu huvitatud isikut, et kaebuse esitaja kaotas oma ostjad seetõttu, et laiendas emaettevõtte Ring International Holding (edaspidi „RIH”) kaudu oma tegevust järgneval turul ning et spiraalköiteseadiste müüki seotud äriühingutele tuleb suhtuda ettevaatlikult, sest see ei pruugi toimuda tegeliku turuväärtusega. Kõnealused väited lükati tagasi, sest need ei olnud põhjendatud ning uurimine näitas, et müük seotud äriühingutele oli kogumüügiga võrreldes tühine.
7.3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(42)
Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 65-76 esitatud esialgsed järeldused. Toetudes mitmele analüüsile, milles on nõuetekohaselt eristatud ja eraldatud kahjustava dumpinguhinnaga impordi kõigi teadaolevate tegurite mõju, jõutakse järeldusele, et isegi juhul, kui mujalt pärit import mõjutas mingil määral liidu tootmisharu olukorda, põhjustas Taist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
8. LIIDU HUVID
(43)
Uurimise käigus koostööd teinud viiest äriühingust kaks esitas pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist oma kirjalikud märkused. Mõlemad importijad taotlesid enda ärakuulamist. Komisjon otsustas ka korraldada kontrollkäigu ainsa uurimises osalenud kasutaja valdustesse.
(44)
Ajutise määruse põhjenduste 79-90 kohta, milles kirjeldati turgu ja liidu tootmisharu huvidega seotud turuosa, ei esitatud ühtegi märkust.
8.1. Importijad ja kauplejad
(45)
Esiteks tuletatakse meelde, et ajutise määruse järelduste kohaselt võib meetmete kehtestamisel olla väga negatiivne mõju vaid ühe importija suhtes, kes toodab liidus spiraalköiteseadiseid. Kõnealune importija ei avaldanud arvamust ajutiste meetmete kehtestamise suhtes.
(46)
Üks importija, kes taotles ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul, esitas peamiselt küsimusi dumpingumarginaali, kahju analüüsi ja liidu tarbimise arvutamise kohta. Samas ei esitanud ta uusi märkusi liidu huvide analüüsi kohta.
(47)
Kolmas importija, kelle tegevus hõlmab 20 % Taist pärit koguimpordist, taotles ärakuulamist, kus ta selgitas, et vastupidiselt uurimise ajal esitatud teabele ei ole ta lõpetanud spiraalköiteseadiste tootmist (nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 92), vaid viinud selle üle teise tehasesse. Ärakuulamisel selgitas kõnealune importija, et spiraalköiteseadiste tootmine on tema jaoks vaid kõrvaltegevus muid tooteid hõlmavale põhitootmisele, ning ta ei välistanud spiraalköiteseadiste importimist Taist isegi meetmete kehtestamisel. Äriühingu suure müügivõrgu üldkulusid arvestades sõltub import siiski dumpinguvastase tollimaksu määrast ja võimalusest tõsta hinda lõpptarbijale. Seega ei kaasne spiraalköiteseadiste tootmise lõpetamisega kõnealusele importijale märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, võttes arvesse nende tootmise vähest osatähtsust võrreldes muu äritegevusega.
8.2. Kasutajad
(48)
Nagu mainitud eespool põhjenduses 5, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist ainsa koostööd teinud kasutaja küsimustiku vastuste kontrollimiseks kontrollkäik tema valdustesse. Kasutaja ostud on pärit eri allikatest nii liidus, Indias kui ka Tais. Kasutaja importis ka Hiinast, kuid pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist muutis ta tarneallikat.
(49)
Taist pärit import moodustab umbes 10 % äriühingu kogu spiraalköiteseadiste ostudest ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist otsustas ta mitte importida Taist pärit tooteid. Isegi kui meetmed ei mõjutanud märkimisväärselt äriühingu majanduslikku olukorda, osutab ta, et olukord piirab tarneallikate kasutamist ning ta ei saa alati loota spiraalköiteseadiste lühikese tarneajaga tellimuste täitmisele.
(50)
Huvitatud isikud kordasid oma väidet, mida on käsitletud juba ajutises määruses, et meetmete kehtestamine tähendab liidu turu jaoks tarneallikate vähenemist. Sellega seoses tuletatakse meelde, et uurimise tulemuste kohaselt iseloomustab liidu turgu tõepoolest vähene turuosalejate arv, see hõlmab ühte Indiast, ühte Taist, kahte liidust ja mõnda Hiinast pärit tootjat. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada aus konkurents liidu turul, mitte takistada importi. Meetmetega võib tõepoolest kaasneda impordi vähenemine, kui need korvavad kõnealuse impordi kaubandust moonutavat mõju. Siiski ei ole impordi vähenemine piisav põhjus, et vaidlustada meetmete kehtestamist dumpinguhinnaga impordi suhtes. Pigem võib väita, et liidu turul tuleb toetada ausat konkurentsi, et tagada jätkuvalt kõikide tarneallikate olemasolu.
(51)
Eeldatakse, et ajutise tollimaksu määrast madalam lõpliku tollimaksu määr võimaldab Taist pärit impordil siiski siseneda liidu turule, sest uurimine näitas ka teiste tarneallikate olemasolu, kuigi nende arv on piiratud.
8.3. Järeldus liidu huvide kohta
(52)
Eespool öeldut silmas pidades ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77-110 ning leitakse, et liidu huvisid käsitlevatest kättesaadavatest andmetest lähtudes puuduvad kaalukad põhjused lõplike meetmete kehtestamise vastu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.
9. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
9.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(53)
Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111-114.
9.2. Lõplikud meetmed
(54)
Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse kohta märgiti, et dumpinguvastast tollimaksu tuleks vähendada 6 %, kuna väidetavalt ei toimu Indiast pärit toodangu impordi puhul dumpingut ning see on 6 % kallim kui Taist pärit import. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole mitte eri tarneallikatest pärit toote hindade ühtlustamine, vaid kahjustava dumpingu moonutava mõju kõrvaldamine.
(55)
Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Tollimaksu määraks arvutati 16,3 %, mis on oluliselt madalam kui esialgne tase.
(56)
Eespool esitatu alusel kehtestatakse koostööd teinud eksportija suhtes 16,3-protsendiline lõplik dumpinguvastane tollimaksu määr.
10. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(57)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavatele Taist pärit spiraalköiteseadistele, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARIC-koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ja 8305100036) alla. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad vähemalt kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 16,3 %.
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 118/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. august 2011