РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 август 2011 година
относно помощ SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08), която Португалия планира да предостави на Petrogal
(нотифицирано под номер C(2011) 5546)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/466/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 19 ноември 2009 г. Комисията уведоми Португалия за своето решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на регионална ad hoc помощ в полза на инвестиционен проект на Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. („Petrogal“), свързан с нефтопреработвателните му дейности в Sines и Matosinhos („инвестиционният проект“). С писмо от 9 декември 2009 г. Португалия предостави за публикуване неповерителната версия на решението за откриване на процедурата.
(2)
С писмо от 17 декември 2009 г. Португалия поиска удължаване на срока за представяне на мнение с един месец. Комисията одобри това искане на 22 декември 2009 г. Португалия представи своето мнение с писмо от 21 януари 2010 г.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
Комисията получи мнения от Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), от Confederação da Indústria Portuguesa (4), от Associação para a eficiência energética (5), от конкурент № 2 (6) - предприятие, конкуриращо се с Petrogal (7), от конкурент № 1 (8) (9), от União Geral de trabalhadores (10), от община Sines (11), от Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) и от Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
С писма от 9 март, 10 март, 17 март и 19 март 2010 г. Комисията препрати тези мнения на Португалия, която получи възможност да изрази своята позиция; нейните забележки бяха получени с писмо от 8 април 2010 г.
(6)
С писма от 15 и 28 юли 2010 г. (14) Комисията поиска допълнителна информация, която бе предоставена от Португалия с писма съответно от 16 и 23 август 2010 г.
(7)
С писма от 4 и 5 август 2010 г. Комисията поиска разяснения от конкуренти № 1 и № 2, които бяха предоставени с писма от 10 и 15 септември 2010 г. С писмо от 20 септември 2010 г. тези разяснения бяха представени на Португалия за мнение.
(8)
Комисията поиска допълнителна информация от Португалия с писма от 17 септември и 1 октомври 2010 г. Португалия отговори на 18 и 29 октомври 2010 г.
(9)
С писма от 13 октомври 2010 г. от конкуренти № 1 и № 2 беше поискано да предоставят конкретни подробности във връзка с техните отговори съответно от 10 и 15 септември 2010 г.
(10)
С писма от 21 и 28 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия отговори с писмо от 12 ноември.
(11)
С писмо от 10 ноември 2010 г. конкурент № 1 представи разяснения към своето писмо от 15 септември 2010 г. Тези разяснения бяха предоставени на Португалия за мнение на 12 ноември 2010 г. и тя отговори на 19 ноември 2010 г.
(12)
С писмо от 30 ноември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия представи своя отговор с писмо от 20 декември 2010 г.
(13)
С писмо от 11 ноември 2010 г. Комисията поиска от Португалия да представи анализ на разходите и ползите от инвестиционния проект. Португалия представи поисканата информация на 1 декември 2010 г.
(14)
С писмо от 6 януари 2011 г. Португалия представи информация относно акционерите на Petrogal.
(15)
На 12 януари 2011 г. бе проведена среща между португалските органи, представители на Petrogal и Комисията. С писмо от 25 януари 2011 г. Португалия представи информация относно някои от въпросите, повдигнати по време на срещата (например пазарна оценка, стимулиращ ефект на помощта).
(16)
С писма от 24 януари, 16 март и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация относно потенциалния съпоставителен сценарий за инвестиционния проект, на които Португалия отговори с писма съответно от 7 февруари, 4 април и 29 април 2011 г. С електронно писмо от 7 юни 2011 г. Комисията поиска информация, която не бе представена от Португалия в предишни писма. Португалия предостави информация относно някои от тези въпроси с електронно писмо от 9 юни 2011 г. и писма от 11 и 17 юни 2011 г.
(17)
С писмо от 24 юни 2011 г. Комисията поиска от Португалия да представи разяснения за липсващата информация по отношение на пазара на дизелово гориво. Португалия представи тази информация с писма от 30 юни и 14 юли 2011 г. С писмо от 20 юли 2011 г. португалските органи представиха своето съгласие Комисията да приеме това решение на английски език.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ
2.1. Получател
(18)
Получателят на държавната помощ Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (наричан по-долу „Petrogal“) е дъщерно дружество, притежавано изцяло от Galp Energia, SGPS, S.A. („Galp Energia“). Главните акционери в Galp Energia са ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV („Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas („Parpública“) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA („CGD“) (18) (1 %) и други (23,31 %). Galp Energia е холдинговата компания на Galp Energia Group („Galp“). Galp Energia извършва дейност на пазара на петролни продукти (който включва дейности по рафиниране и маркетинг, например продажби на едро и дребно) и на пазара на газ.
(19)
Холдинговата компания първоначално беше учредена на 22 април 1999 г. под името GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., главно с цел търговия с нефт и природен газ, като обедини две съществуващи по онова време дружества, притежавани от португалското правителство, които бяха поставени под контрола на Galp Energia, а именно Petrogal, с дейност насочена към петролни продукти, и GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., с дейност насочена към природен газ (19).
(20)
Дейността на Galp Energia също така обхваща маркетинг на едро и дребно на рафинирани петролни продукти на Иберийския полуостров. Дружеството е лидер на пазара в Португалия (20) и се отчита ръст на присъствието му в Испания.
(21)
Petrogal притежава единствените две рафинерии в Португалия. Рафинериите са разположени в Sines и Matosinhos. Рафинирането обхваща всички дейности по рафиниране, доставки и логистични услуги. Petrogal е най-големият продавач на петролни продукти в Португалия, както и един от най-големите на Иберийския полуостров. На практика дружеството обслужва целия внос на суров нефт и част от вноса на рафинирани продукти в Португалия; освен това то обслужва 80 % от капацитета за съхранение на суров нефт и рафинирани продукти (21) и заема важна позиция в логистичната инфраструктура за нефтопродукти в Португалия.
(22)
Petrogal разполага с обширна продуктова гама, която включва бензин, дизелово гориво, гориво за реактивни двигатели, течно гориво, нафта, ВНГ (втечнен нефтен газ), битум и някои ароматни продукти. В резултат на дейността по рафиниране се извършват доставки на нефтопродукти за отделите на Petrogal, свързани с продажби на дребно, продажби на едро и маркетинг на ВНГ за конкуренти и чуждестранни клиенти, както и за обслужването на техните активи по рафинирането и логистични инструменти. Petrogal съхранява и транспортира своите продукти, като използва или притежавани изцяло от него складове, или свързани с него логистични компании.
(23)
На фигура 1 са представени правата на собственост и контрол по отношение на Petrogal:
(24)
На 29 декември 2005 г. беше подписано споразумение между акционерите Amorim Energia, ENI и Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN), а CGD се присъедини към споразумението на 28 март 2006 г. („споразумението между акционерите“). Споразумението между акционерите влезе в сила на 29 март 2006 г. за срок от осем години. В съответствие с член 20, първи параграф, буква в) от португалския кодекс за ценните книжа, правата на глас, свързани с акциите в Galp Energia, които са притежавани от страните по споразумението между акционерите, реципрочно се прехвърлят на другите страни. В съответствие с това се счита, че Galp Energia се контролира съвместно от акционерите, които са страни по споразумението между акционерите.
(25)
Според Португалия в резултат на споразумението между акционерите те, и по-специално ENI, не могат да контролират и самостоятелно да определят стратегии във връзка със своите собствени дейности по рафиниране и дейностите по рафиниране на Petrogal.
2.2. Инвестиционен проект на Petrogal
(26)
Целта на инвестиционния проект е реорганизация и разширяване на съществуващите нефтопреработвателни съоръжения в Sines и Matosinhos, единствените две съществуващи рафинерии в Португалия. В допълнение към това инвестиционният проект цели подобряване на интеграцията и ефектите на синергия между двете рафинерии. Чрез него се създава възможност за използване на по-тежки фракции на суров нефт.
(27)
Целта на инвестиционния проект е най-вече да се увеличи производството на дизелово гориво за сметка на бензина. Заключението в инвестиционния проект е, че повишеното използване на тежък суров нефт ще намали разходите за суровини и ще позволи гъвкавост по отношение на произхода на преработвания суров нефт.
(28)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Matosinhos се състои по-точно в построяване на цех за вакуумна дестилация, в който да се получава вакуумен газьол (ВГ), и построяване на нов нисковискозен цех (цех за висбрекинг) за лек термичен крекинг на получения вакуумен остатък.
(29)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Sines цели построяване на нов цех за хидрокрекинг, по-специално цех за хидрокрекинг на вакуумен газьол, в който да се произвежда дизелово гориво и гориво за реактивни двигатели. Съгласно инвестиционния проект цехът за хидрокрекинг ще използва като изходна суровина вакуумен газьол и газьол, получен чрез висбрекинг, произведени в рафинериите в Matosinhos и Sines, като по този начин напълно се оползотворява капацитетът за преработване на държавното оборудване по рафиниране. Ще се преработват около [] барела на ден и ще се използва около [] хил. тона/годишно остатък от атмосферна дестилация като първична изходна суровина.
(30)
Продуктите, получен чрез хидрокрекинг (ВНГ, тежка нафта (22) и дизелово гориво) са […] хидрогенирани, което им придава по-високо качество. В резултат на инвестиционния проект се очаква увеличаване единствено на производството на дизелово гориво и тежка нафта.
(31)
В съответствие с инвестиционния проект част от тежката нафта, произвеждана в рафинерията в Sines ще бъде транспортирана до Matosinhos като суровина за инсталацията на Petrogal за ароматни продукти (23), което ще представлява следваща стъпка към увеличената интеграция на двете рафинерии. Увеличеното производство на тежка нафта е неизбежна техническа последица от проекта за преобразуване на рафинерията в Sines.
(32)
Работите по инвестиционния проект започнаха през 2008 г. (първата поръчка беше сключена на 14 март 2008 г. в резултат на решението, взето от съвета на директорите на 5 март 2008 г.) и трябваше да приключат до 31 декември 2010 г. Очаква се пълният производствен капацитет да бъде достигнат през 2011 г.
2.3. Единен инвестиционен проект
(33)
Португалия заявява, че въпреки географското разстояние между двете рафинерии (около 450 km с морски транспорт) инвестиционният проект следва да се разглежда като единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (24) (наричани по-долу „ННРП“). Португалските власти потвърждават, че дружеството Petrogal не е получавало държавна помощ през трите години преди началото на инвестиционния проект, за който е изпратено уведомление.
2.4. Разходи за инвестиционния проект
(34)
Инвестицията в Sines представлява инвестиционни разходи в размер на [] EUR в номинална стойност. Рафинерията в Sines следва да получи помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което ще доведе до интензитет на помощта от 16 %. Що се отнася до рафинерията в Matosinhos, инвестицията е в размер на [] EUR (номинална стойност) и рафинерията ще се възползва от помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 13 %.
(35)
Допустимите разходи за инвестиционния проект са 974 064 894 EUR в сегашна стойност (1 058 934 146 EUR в номинална стойност) и представляват изключително разходи за оборудване (не за земя или сгради). Размерът на помощта за двете рафинерии възлиза на 121 091 314 EUR в сегашна стойност (160 484 007 EUR в номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 %. В таблица 1 е представена разбивка на допустимите разходи по години:
Таблица 1
Допустими разходи (в EUR)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Общо
Дълготрайни материални активи
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Финансиране на инвестиционния проект
(36)
Petrogal планира да финансира този инвестиционен проект със собствени ресурси в допълнение към държавната помощ, за която дружеството е кандидатствало (160 484 007 EUR в номинална стойност). Не се предвиждат други източници на финансиране с държавна помощ. Инвестиционният проект също така се ползва от заеми от Европейската инвестиционна банка на стойност от общо 500 млн. EUR, одобрени през 2009 г. Собственият принос на получателя към допустимите разходи възлиза на 36 %.
2.6. Таван на регионалната помощ
(37)
В съответствие с картата за регионална помощ на Португалия за периода 2007-2013 г. (26) регионите Alentejo и Norte, в които са разположени рафинериите съответно в Sines и Matosinhos, отговарят на критериите за регионална помощ съгласно дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от Договора, с тавани за регионална инвестиционна помощ за големи предприятия в размер на съответно 40 % и 30 % брутен еквивалент на помощта (БЕП).
2.7. Принос към регионалното развитие
(38)
Очаква се инвестиционният проект да доведе до разкриване на приблизително 150 преки работни места и 450 непреки работни места в двата региона. Освен това в съответствие с информацията, представена от Португалия, по време на строителните работи ще бъдат разкрити приблизително 3 000 временни работни места.
2.8. Форма на помощта
(39)
Държавната помощ ще бъде предоставена като ad hoc помощ, при чието проектиране бяха следвани разпоредбите на схема за помощ с изтекла давност (N 97/1999), основана на Наредба-закон № 409/99 от 15 октомври 1999 г.
(40)
След като Министерският съвет на Португалия прие резолюцията на 6 март 2008 г., на 10 март 2008 г. бяха подписани два договора между португалското правителство, Petrogal и Galp Energia с цел предоставяне на държавна помощ. Двата договора бяха „договор за предоставяне на данъчни облекчения“ и „инвестиционен договор“ („договорите за помощта“).
(41)
В подписаните договори за помощта се предвижда концесия на данъчния кредит, свързан с осъществяването на инвестиционния проект. Помощта представлява данъчен кредит, който ще се приспада от бъдещи плащания на корпоративен подоходен данък. Размерът на данъчния кредит ще бъде изчислен от португалските власти като процент от допустимата инвестиция. Данъчният кредит ще се използва само за данъци, генерирани от инвестиционния проект. В случай че данъчният кредит не бъде изцяло приспаднат, оставащата част от данъчния кредит пак може да бъде приспадната до изтичането на договора (а именно 31 декември 2016 г.).
2.9. Размер на помощта
(42)
Португалия възнамерява да предостави регионална помощ в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност, която ще се предоставя от 2011 г. нататък. В таблица 2 по-долу, предоставена от португалските власти, се дават подробности за графика за предоставяне на помощта:
Таблица 2
Година
Изчислен облагаем приход
Данъци
Използване на данъчния кредит (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Португалия потвърди, че помощта за инвестиционния проект няма да се кумулира с помощ, получена за същите допустими разходи, от други местни, регионални, национални или европейски източници.
(44)
Освен това помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестициите в подпомаганите райони минимум пет години след осъществяването на инвестиционния проект.
(45)
Португалия потвърди, че Комисията трябва да разреши предоставянето на помощта.
(46)
Petrogal кандидатства за държавна помощ във връзка с инвестиционния проект на 22 януари 2007 г. На 23 януари 2007 г. португалските власти потвърдиха писмено пред Petrogal, че като си запазват правото на обстойна проверка, те считат, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, заложени в „данъчната схема“, преди започване на работа по проекта.
(47)
Португалия се ангажира да не превишава максималния размер на помощта и максималния интензитет на помощта, определени в настоящото решение, дори в случай на по-ниски или по-високи допустими разходи.
2.10. Общи разпоредби
(48)
Португалия се ангажира да представи следните документи:
-
в срок от два месеца след предоставяне на помощта: копие от документа, изпратен на Petrogal, с който дружеството се уведомява, че договорите за помощта са влезли в сила;
-
на всеки пет години с начало датата, на която Комисията одобри помощта: междинен доклад (който включва информация за изплатения размер на помощта, за изпълнението на договора за помощта и за всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рамките на същия обект/цех);
-
в срок от шест месеца след предоставянето на последния транш от помощта въз основа на съобщения график за предоставяне на помощта: подробен окончателен доклад.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(49)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора („решението за откриване на процедурата“) Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на помощта с разпоредбите на ННРП. В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на въпросите, посочени в съображения 50-64.
3.1. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП
(50)
В точка 34 от ННРП се описват стандартните категории на първоначална инвестиция „в материални и нематериални активи“, свързани със:
-
създаването на нов обект;
-
разширяването на съществуващ обект;
-
диверсификация на производствената гама на обекта с нови, допълнителни продукти;
-
основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект.
Заместващите инвестиции, които не отговарят на някое от посочените по-горе условия, са изключени от обхвата на определението на първоначална инвестиция.
(51)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали инвестиционният проект, чиято цел е модернизиране и по-добро интегриране на двете рафинерии за увеличаване на производството на дизелово гориво (и успоредно с това и на нафта) при същевременно намаляване на производството на бензин, би могъл да се счита за първоначална инвестиция. Комисията заяви, че инвестиционният проект не представлява инвестиция в нов обект, нито диверсификация на производствената гама на съществуващ обект с нови, допълнителни продукти. При все това би могло да се заключи, че проектът включва някои аспекти, свързани с „разширяване“ и „основна промяна на производствения процес“.
(52)
В решението за откриване на процедурата Комисията изтъкна, че тъй като мярката за помощ трябва да се оцени като ad hoc помощ, Португалия трябва да демонстрира, че инвестиционният проект способства за изпълнението на една последователна стратегия за регионално развитие по смисъла на точка 10 от ННРП.
(53)
По-специално Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали очакваният принос към регионалното развитие действително ще компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта (160 млн. EUR помощ, с която се създават само 150 преки работни места).
(54)
В този контекст Комисията изтъкна, че са налице основания за съмнение дали помощта е необходима, тъй като, както е видно от финансовите отчети на Petrogal за 2008 г., инвестиционният проект е част от индустриалната стратегия на дружеството и вероятно ще бъде осъществен и при съпоставителен сценарий без държавна помощ. Комисията посочи, че помощта не изглежда необходима за реализирането на инвестицията (дейностите по която започнаха през 2008 г.) и че Португалия е могла да проучи и други места за инвестицията. Ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията.
(55)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, предвидени в точка 38 от ННРП. В случай на ad hoc помощ компетентният орган следва да издаде писмо за намерение да предостави помощта, което зависи от одобрението на Комисията, преди да започне работата по проекта.
(56)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали писменото потвърждение от страна на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за държавна помощ, действително отговаря на изискванията на точка 38 от ННРП.
3.2. Оценка на помощта съгласно разпоредбите за помощ за големи инвестиционни проекти
(57)
Португалия отправи уведомление за инвестиционния проект в двете рафинерии като за единен инвестиционен проект. В съответствие с точка 60 от ННРП дадена първоначална инвестиция се счита за единен инвестиционен проект, когато представлява едно икономически неделимо цяло, като се вземат предвид техническите, функционалните и стратегическите връзки и непосредствената близост.
(58)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на разстоянието между двете рафинерии. Освен това класифицирането на инвестиционния проект като единен инвестиционен проект би означавало прилагане на коригиран таван за регионална помощ въз основа на процента на редуциране в съответствие с точка 67 от ННРП.
(59)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно оценката на помощта съгласно разпоредбите на тези две точки от ННРП.
(60)
По-специално Комисията не бе в състояние да достигне до заключение кои съответни продукти са обхванати от инвестиционния проект. Не е ясно дали продуктите са единствено дизелово гориво и нафта, както твърди Португалия, или следва да се вземат под внимание и други продукти от нефтопреработвателните дейности. Трябва да се отчете потенциалната взаимозаменяемост на продуктите от рафиниране от гледна точка на доставките, както и фактът, че нафтата може да бъде счетена за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП.
(61)
Комисията изрази съмнения относно съответния продуктов пазар и дали следва да се счита, че той е на ниво „след рафиниране“ за дизеловото гориво и нафтата, както твърди Португалия.
(62)
Комисията изрази съмнения дали съответните географски пазари за съответните продукти следва да бъдат определени на национално равнище, на регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнището на Европейското икономическо пространство (ЕИП).
(63)
Освен това Комисията изрази съмнения дали Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които Petrogal принадлежи, са с пазарен дял под 25 % на съответния пазар, както се изисква съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(64)
На последно място, в съответствие с точка 68, буква б) от ННРП Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти за това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки съответен пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и в този случай дали средният годишен ръст на видимото потребление на този продукт през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
4.1. Мнение на Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR)
(65)
AIPQR счита, че инвестиционният проект е от огромно значение за стимулиране на португалската икономика и за подсилване на европейската конкурентоспособност в нефтохимическия и нефтопреработвателния сектор. Ако инвестиционният проект не може да се финализира или ако не бъде осигурена необходимата подкрепа за неговото осъществяване, това може да окаже сериозни последици по отношение на автономността и подпомагането на нефтохимическата верига.
(66)
Новият производствен цех за PTA (пречистена терефталова киселина), планиран от Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., което е дъщерно дружество на La Seda de Barcelona S.A в Испания) в Sines ще увеличи значително нуждите от нафта на La Seda. На свой ред повишеното производство на нафта от цеха за хидрокрекинг на Petrogal е от решаващо значение за осъществяването на инвестицията на La Seda, която се изчислява на около 400 млн. EUR.
(67)
Според AIPQR инвестиционният проект ще намали дефицита на дизелово гориво на европейско равнище.
(68)
AIPQR счита, че приносът на Petrogal е от огромно значение за осъществимостта и насърчаването на развитието на Центъра за конкурентоспособност и технологии в нефтохимическия, нефтопреработвателния и промишления отрасъл като част от португалската стратегия за насърчаване на ключови отрасли за националната и регионалната икономика.
(69)
Според AIPQR дизеловото гориво, получено чрез хидрокрекинг, е с по-високо качество, което гарантира по-ефикасно изгаряне и свеждане до минимум на замърсителите в емисиите на отработени газове. Качеството на дизеловите продукти и също така енергийната ефективност, която следва да бъде достигната с инвестиционния проект, ще позволят да бъде изпълнен плана на Petrogal за енергийна ефективност за периода 2008-2011 г.
(70)
Освен това AIPQR счита, че инвестиционният проект ще допринесе за социалната и икономическата устойчивост на регионите Matosinhos и Sines, както и за националната социална и икономическа устойчивост като цяло.
4.2. Мнение на Associação para a eficiência energética (COGEN)
(71)
Инвестиционният проект е уместен: повишена гъвкавост на доставките и увеличена автономност при дизеловото гориво.
(72)
Според COGEN с инвестиционния проект ще се създадат големи възможности от гледна точка на технологичните иновации и ще бъдат разкрити около 150 преки работни места и около 500 непреки работни места на средно ниво, като всички те ще бъдат постоянни.
(73)
От гледна точка на енергетиката COGEN счита, че проектите за преобразуване на двете рафинерии ще доведат до икономия на енергия в размер на 14 %. Освен това COGEN подчертава, че инвестиционният проект също така ще допринесе за осъществимостта на друг вид инвестиция, която не е обхваната от инвестиционния проект - разкриването на две инсталации за комбинирано производство на топло- и електроенергия с мощност 82 MW, по една в двете рафинерии - което ще доведе до увеличаване с около 12 % на капацитета на тази технология в Португалия.
4.3. Мнение на Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)
(74)
CIP счита, че инвестиционният проект цели подобряване на положението в Португалия, което се характеризира със:
i)
несъответствие между потреблението на дизелово гориво за моторни превозни средства и сегашния преработвателен капацитет на Португалия, в резултат на което се получава хронична необходимост от внос на големи количества дизелово гориво и продажба на излишъка от бензин в чужбина;
ii)
очакван излишък на течно гориво в бъдеще, породен от факта, че течното гориво вече не се използва за производство на електроенергия и че се обезкуражава използването на течно гориво в промишлеността като цяло, както е заложено в португалската национална програма за справяне с промяната на климата;
iii)
тенденции на международните пазари, свързани с увеличаване на покупките на по-тежки фракции на суров нефт с по-висока киселинност, което ще увеличи гъвкавостта при избора на суров нефт;
iv)
осъществяване на принос към сигурността на доставките.
(75)
CIP счита, че инвестиционният проект ще доведе до значително увеличаване на енергийната ефективност на двете рафинерии в съответствие с ангажиментите, които Португалия пое пред ЕС във връзка с увеличаване на европейската енергийна ефективност с 10 %.
(76)
CIP счита, че предвиденото разкриване на около 150 работни места за висококвалифицирани специалисти и 450 непреки постоянни работни места ще допринесе в значителна степен за икономическото развитие на Португалия. То ще стимулира местната икономика в засегнатите региони, където БВП на глава от населението е по-нисък от средния БВП за страната, и ще доведе до разкриването на около 5 000 временни работни места по време на строителните работи.
4.4. Мнение на União Geral de Trabalhadores (UGT)
(77)
UGT счита, че инвестиционният проект ще насърчи регионалното развитие и ще окаже положително въздействие върху икономическото развитие и социалното и териториалното сближаване на съответните региони. Засегнатите региони се характеризират с високи нива на безработица, стопанска структура с ниска степен на диверсификация и БВП на глава от населението под средното равнище за страната. Инвестиционният проект ще окаже значително въздействие върху промишлеността в двата региона и в Португалия като цяло, тъй като ще бъдат развити дейности както нагоре, така и надолу по веригата, по-специално в области като машиностроене и гражданско строителство, електропроизводство или дори търговия и кетъринг.
(78)
UGT счита, че инвестиционният проект ще доведе до разкриване на повече и по-добри работни места, и то в момент, когато безработицата се увеличава с бързи темпове поради икономическата и социалната криза. Инвестиционният проект е изготвен така, че да бъдат разкрити 150 преки работни места в двете рафинерии, много от тях за висококвалифицирани специалисти. Очаква се да бъдат разкрити 450 допълнителни непреки работни места, а по време на строителните работи ще бъдат разкрити 5 000 временни работни места. Инвестиционният проект ще допринесе за запазване на някои от сега съществуващите 2 050 работни места, които могат да бъдат застрашени без инвестиционния проект.
(79)
Освен това UGT счита, че инвестиционният проект ще спомогне за изпълнение на строги стандарти за опазване на околната среда и безопасност, тъй като рафинериите ще бъдат оборудвани с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен.
(80)
Според UGT инвестиционният проект е много важен за подобряването на недостатъчния капацитет на Португалия за рафиниране и производство на дизелово гориво. Съществуващият капацитет за рафиниране очевидно е твърде ограничен, за да покрие нуждите на страната, поради което Португалия зависи от внос на дизелово гориво от други държави (което увеличава стратегическите рискове). Понижаването на вноса на дизелово гориво също така би намалило настоящия търговски дефицит, който до голяма степен се дължи на енергийните сметки.
(81)
На последно място, UGT отбелязва, че инвестиционният проект е важен не само от национална гледна точка, но и за ЕС, тъй като той е изготвен така, че да спомогне за развитието на по-екологосъобразна и по-устойчива икономика.
4.5. Мнение на община Matosinhos (CMM)
(82)
CMM счита, че разкриването на работни места оказва значително влияние върху областта. Благодарение на разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти със заплати над средното ниво за региона рафинерията в Matosinhos ще допринесе за увеличаването на покупателната сила в областта и региона. Проектът ще окаже значително въздействие върху регионалната брутна добавена стойност в резултат на функционирането на рафинерията и дейността на стотици търговски и промишлени малки и средни предприятия, по-специално с оглед на факта, че безработицата в региона е около 13 % (над средното равнище за страната). CMM счита, че инвестиционният проект е от решаващо значение за региона от икономическа и социална гледна точка.
4.6. Мнение на община Sines (CMS)
(83)
CMS е убедена във важността на новите производствени цехове на рафинерията в Sines за развитието на местната и регионалната икономика. Проектът ще окаже положително въздействие върху социалното развитие в региона поради разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти и създаването на повече и по-добри малки и средни предприятия.
4.7. Мнение на Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)
(84)
CGTP счита, че инвестиционният проект води до изключително положителни ефекти за околната среда и е важен за регионалното развитие на Португалия, тъй като:
i)
ще създаде възможност да се предложи по-голяма диверсификация на продукти с по-високо качество на националния отрасъл за органична химия, както и за износа. Поради това инвестиционният проект ще допринесе положително за повишаването на стойността на профила на специализация в промишлеността;
ii)
ще доведе до разкриването на стотици постоянни работни места и няколко хиляди временни работни места по време на строителните работи, и то основно в региони с някои от най-високите равнища на безработица в Португалия;
iii)
ще допринесе за развитието на местната икономика на равнището на жилищното настаняване, търговията и хотелиерството, наред с други икономически дейности.
4.8. Мнение на Associação Industrial Portuguesa (AIP)
(85)
AIP изтъква, че инвестиционният проект ще окаже решаващ принос за повишаване на благосъстоянието в регионите Norte и Alentejo.
(86)
Регионът Norte, в който се отчита 11,6 % безработица при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.), понастоящем е регионът с най-високо равнище на безработица в Португалия и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В сегашния контекст на социална криза разкриването на 500 преки работни места и 200 постоянни непреки работни места, както и около 2 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
(87)
Регионът Alentejo е сред регионите с най-висока безработица в Португалия - 10,2 % при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.) - и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В този контекст разкриването на 100 преки работни места и 250 постоянни непреки работни места, както и около 3 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
4.9. Мнение на конкурент № 1
4.9.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(88)
Според конкурент № 1 инвестиционният проект може да се счита за просто „разширяване на съществуващ обект“ по смисъла на точка 34 от ННРП. Инвестиционният проект не може да бъде счетен за единен инвестиционен проект, защото дълготрайните активи от инвестицията ще бъдат „икономически делими“ по смисъла на точка 60 от ННРП. Рафинериите в Sines и Matosinhos действително са физически отдалечени една от друга. В инвестиционния проект ясно се определят отделни инвестиции за всяка рафинерия. Рафинериите могат да избират между цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг без цех за хидрокрекинг или обратното. Поради това инвестициите за рафинериите не са непременно пряко свързани. Във всеки случай рафинериите биха могли да функционират самостоятелно, без да е необходима никаква интеграция. Освен това рафинерията в Matosinhos би могла да продава своята продукция от вакуумен газьол на международните пазари, а цехът за хидрокрекинг, разположен в Sines, би могъл да се захранва с вносен вакуумен газьол.
(89)
Португалия посочва единствено разкриването на преки и непреки работни места като принос на инвестиционния проект към регионалното развитие. Поради това не може да се демонстрира, че инвестиционният проект допринася за по-последователна стратегия за регионално развитие и че спомага за постигане на целта за икономическо сближаване (28). Трудно е да се приеме, че изразходването на над един милион евро за разкриването на едно пряко работно място може да се счита за изключителен принос към регионалното развитие. В тази връзка съотношението между размера на помощта и преките работни места за инвестиционния проект се сравнява с предишни решения на Комисията (представени в таблица, в която се прави преглед на това съотношение в предишни решения на Комисията). Освен това конкурент № 1 счита, че инвестиционният проект не е свързан с никаква предполагаема пазарна неефективност.
(90)
Що се отнася до официалното изискване за стимулиращ ефект, дружеството Petrogal не е получило писмо за намерение от страна на Португалия преди започване на работа по проекта. Поради това конкурент № 1 заключава, че помощта не е в съответствие с точка 38 от ННРП.
(91)
От гледна точка на икономическата оценка конкурент № 1 счита, че помощта не отговаря на критерия за необходимост и не води до стимулиращ ефект. Инвестиционният проект представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланс между търсенето и предлагането и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Това е инвестиция в отговор на естественото развитие на търсенето на дизелово гориво. Всички други оператори в Европа осъществяват подобни инвестиции в рафинериите без наличие на държавна помощ. Поради това фактите сочат, че инвестиционният проект така или иначе би бил осъществен, което е в разрез с точка 22 от съобщението на Комисията от 24 юни 2009 г. (29) („съобщението за задълбочена оценка“).
(92)
Конкурент № 1 счита, че съответните продукти са:
-
дизелово гориво (което е краен продукт),
-
нафта (което е междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП), поради което нефтохимическите продукти, получени от нафта, също трябва да се считат за съответни продукти,
-
остатъци от хидрокрекинг (когато цехът за хидрокрекинг не е оборудван със съоръжение за рециклиране).
- Дизелово гориво
(93)
Според конкурент № 1 Petrogal е единственият пазарен оператор, който разполага с капацитет за рафиниране на суров нефт в Португалия. Petrogal извършва доставки на своите конкуренти на този пазар. Petrogal контролира най-големите съоръжения за внос и съхранение на бензин и дизелово гориво. Petrogal разполага с най-голямата мрежа от бензиностанции в Португалия. Petrogal има доминираща позиция или поне притежава значителна пазарна сила на голям брой пазари на петролни продукти в Португалия. Конкурент № 1 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е насочена единствено към нивото „след рафиниране“, а че трябва да се оцени и конкурентното положение на нивото на пазара за търговия на едро и дребно на дизелово гориво.
- Нафта
(94)
По отношение на нафтата конкурент № 1 също така заявява, че съответният продуктов пазар, който следва да бъде оценен, не трябва да е ограничен до продажбите „след рафиниране“, а да обхване и дейностите надолу по веригата.
(95)
Що се отнася до съответния географски пазар, съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво спрямо общите продажби на дизелово гориво в Португалия е твърде ниско, за да оправдае избора на регионалния пазар като съответен пазар. Конкурент № 1 счита, че съответният географски пазар е пазарът на Португалия.
(96)
Конкурент № 1 счита, че дейностите на ENI на засегнатите продуктови пазари следва да се вземат под внимание, тъй като ако дадено дружество има решаващо влияние върху политиката по продажбите на друго дружество, трябва да се проучи комбинираният пазарен дял на двете дружества на съответните пазари.
(97)
Конкурент № 1 заключава, че пазарният праг от 25 % за дизелово гориво, определен в точка 68 от ННРП, е превишен в значителна степен. Поради това той счита, че помощта, предоставена за инвестиционния проект, е проектирана да субсидира доминиращия оператор на пазара и да му позволи да запази и увеличи своята пазарна сила. Конкуренцията ще бъде засегната в значителна степен и помощта ще доведе до значително нарушаване на съответните пазари.
(98)
В заключение конкурент № 1 счита, че помощта представлява оперативна помощ, която подсилва пазарната позиция на доминиращ оператор на съответните пазари. Помощта не допринася за получаването на какъвто и да било стимулиращ ефект. Във всеки случай отрицателните ефекти от помощта компенсират всички положителни ефекти, до които води.
4.9.2. Мнения, представени с писма от 15 септември и 10 ноември 2010 г. (в отговор на въпросите на Комисията от 5 август и 13 октомври 2010 г.)
(99)
Подобни инвестиционни проекти са били реализирани в четири рафинерии (La Rabida, Castellón, Cartagena и Bilbao) със същата цел - увеличаване на доходността от активите чрез изграждане на нови преработвателни цехове, които позволяват да се увеличи до максимум добивът на междинни дестилати, да се намали производството на течно гориво и да се преработва по-тежък суров нефт. Конкурент № 1 се позовава и на подобни инвестиционни проекти в Италия (рафинериите в Sannazzaro и Taranto, от ENI), в Германия (Bayernoil), в Литва (Mazeikiu Nafta) и в Беларус (Slavneft).
(100)
Що се отнася до потенциалната референтна норма на възвръщаемост за такива инвестиции в отрасъла, конкурент № 1 заявява, че не му е известно да съществува референтен показател: доходността от даден инвестиционен проект обикновено зависи от капиталовите разходи на всяко дружество и от други аспекти. Конкурент № 1 счита, че за периода, в който е било взето решението за инвестиционния проект, нормата на възвръщаемост в отрасъла на рафинирането следва да бъде поне 10 %.
(101)
Конкурент № 1 се позовава в общ смисъл на съществуването на пречки за вноса във връзка със съответния географски пазар. Той счита, че основният проблем в Португалия е доминиращата позиция на Petrogal на пазара, като дружеството контролира 100 % от капацитета на рафиниране в Португалия, а оттам и най-важните терминали за внос и износ. Освен това той заявява, че Petrogal има доминираща позиция от гледна точка на капацитета за съхранение на продуктите, като съгласно някои независими източници (30) дружеството контролира 90 % от пазара. Това води до дял на Petrogal от продажбите на дребно в размер на около 45 % и дял от продажбите на едро в размер на 80 % на пазара на Португалия.
(102)
Що се отнася до въпроса на Комисията относно наличието на отказ да се даде достъп до складовете на Petrogal, конкурент № 1 не бе в състояние да опише такава ситуация.
(103)
Конкурент № 1 счита, че в Португалия съществуват ограничения на капацитета за съхранение и че разходите за съхранение са по-високи в Португалия в сравнение с други държави, например Испания и Италия, за подобни съоръжения или операции (приблизително 25 % по-високи).
(104)
Конкурент № 1 отчита, че няма съществени разлики между цените на вносното дизелово гориво и цената на дизеловото гориво, закупено от Petrogal, тъй като цените се индексират спрямо международните цени плюс разходи за логистика.
4.10. Мнение на конкурент № 2
4.10.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(105)
Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще увеличи капацитета на Petrogal за производство на дизелово гориво с около 2,5 млн. тона, което ще превърне Португалия от малък вносител в значителен износител на дизелово гориво.
(106)
Конкурент № 2 изразява съмнения по отношение на необходимостта от помощта, тъй като Petrogal е част от голямо дружество и се притежава и контролира от ENI. Petrogal е доходно дружество, което осъществи значителни инвестиции както нагоре по веригата за рафиниране в Бразилия и Ангола, така и надолу по веригата за разширяване на своята разпределителна мрежа в Испания. Дружеството се ползва с привилегирована позиция в Португалия, тъй като е собственик на единствените две рафинерии.
(107)
Petrogal е вертикално интегрирано и е най-голямото дружество, което предлага петролни продукти в Португалия, както и третият по големина конкурент на Иберийския полуостров.
(108)
Конкурент № 2 счита, че държавната помощ не отговаря на официалните изисквания за стимулиращ ефект на помощта, определени в точка 38 от ННРП. Инвестиционният проект сам по себе си е доходна сделка и отговаря на стратегическите цели на Petrogal в средносрочен план, така че би бил реализиран при всички положения.
(109)
Според конкурент № 2 инвестиционният проект ще допринесе за задоволяване на увеличаващите се национални нужди от дизелово гориво, ще позволи на Petrogal да се превърне в нетен износител на други пазари (например Франция и Испания) и ще увеличи маржа на Petrogal за рафиниране.
(110)
Конкурент № 2 счита, че необходимостта от помощта следва да се оцени въз основа на разпоредбите на раздел 2.3 от съобщението за задълбочена оценка.
(111)
Конкурент № 2 се позовава на доклада на PFC Energy, посочен в бележка под линия 29, в който се заявява, че през 2006 г. инвестиционният проект на Petrogal вече е бил стартиран. Инвестиционният проект може да бъде осъществен единствено в регионите Matosinhos и Sines (не защото са подпомагани райони, а защото рафинериите са разположени там).
(112)
На последно място, конкурент № 2 заявява, че по принцип не може да има друго място, в което да се инвестира за преобразуването на съществуващите рафинерии.
(113)
Конкурент № 2 представи мнение само по отношение на дизеловото гориво.
- Ниво „след рафиниране“
(114)
Конкурент № 2 обясни, че макар да няма правни пречки за вноса, той подлежи на (дори може да се твърди, че е ограничен от) множество условия, свързани с редица физически фактори (липса на места за съхранение на вноса, тяхното разположение и собственост, ограниченията на вторичната логистична мрежа), и фактори, свързани с пазарната структура (възможност да се определят цените на ниво „след рафиниране“).
- Ниво на едро
(115)
Другите участници на пазара в Португалия внасят 90 % от общия внос на дизелово гориво, при което срещат сериозни трудности, както беше посочено в доклада на португалския орган по защита на конкуренцията, озаглавен „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) („докладът на органа“). Конкурент № 2 счита, че всички тези фактори правят португалския пазар по-затворен от съпоставими пазари в други държави.
(116)
Конкурент № 2 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е ограничена до нивото „след рафиниране“, а трябва да обхване и каналите за дистрибуция и продажби (на едро и дребно). Инвестиционният проект ще увеличи производството с 2,5 млн. тона годишно, което ще превърне Португалия в държава с годишен излишък от 1,6 млн. тона дизелово гориво плюс 0,5 млн. тона биодизел годишно от рафинерията в Sines.
- Продажби на едро и дребно
(117)
В съответствие с доклада на органа това ниво на продажби се счита за второ ниво в структурата за дистрибуция на дизелово гориво. Цената на дизеловото гориво ще зависи от покупната цена на рафинерията или при внос, към която ще бъдат добавени разходите за транспорт и съхранение, както и маржа от продажбата.
(118)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal се конкурира и на нивото на дистрибуцията, като разполага с ясно конкурентно предимство: всяка помощ, предоставена за намаляване на разходите на Petrogal при производството на дизелово гориво, би подсилила настоящата доминираща позиция на дружеството на пазара на Португалия (51 % на пазара на едро и 37 % на пазара на дребно).
(119)
Конкурент № 2 счита, че съответният географски пазар следва да бъде не по-голям от пазара на Иберийския полуостров. Съответният географски пазар би могъл да бъде на равнището на ЕИП само ако вносът на дизелово гориво ефективно се конкурира с количеството рафинирано дизелово гориво в Португалия (а именно, ако се приеме, че няма правни или икономически пречки за навлизане).
(120)
Помощта за инвестицията ще засегне конкурентите на Petrogal на пазара на Иберийския полуостров, тъй като в рафинериите, разположени в Испания, са реализирани подобни инвестиции (с много сходни стратегически цели) без наличието на държавна помощ.
(121)
Ако продажбите на едро и дребно бъдат счетени за част от съответния продуктов пазар, пазарният дял на Petrogal на националния и местните пазари далеч надхвърля прага от 25 %, определен в точка 68 от ННРП, и помощта не трябва да се предоставя.
(122)
Конкурент № 2 счита, че от гледна точка на предлагането пазарите за търговия на едро с бензин и дизелово гориво са силно концентрирани (водещите четири участници на пазара притежават общо над 95 % пазарен дял), както бе посочено от португалския орган по защита на конкуренцията в неговия доклад.
(123)
Приблизителният дял на Petrogal на пазара за търговия на едро с дизелово гориво в Португалия от гледна точка на обема е между 35 % и 45 %. Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще доведе до допълнителен производствен капацитет от 2,5 млн. тона, и ако този проект се разглежда заедно с другите проекти, предприети от Petrogal, дружеството ще може да задоволява националните нужди на пазара на дизелово гориво в Португалия и също така да изнася близо 2 млн. тона дизелово гориво към съседни държави (Испания и Франция).
4.10.2. Мнение, представено с писмо от 10 септември 2010 г., в отговор на искането за информация от страна на Комисията от 4 август 2010 г.
(124)
Конкурент № 2 посочва, че няма установена референтна норма на възвръщаемост на секторно равнище, тъй като дружествата имат свои целеви проценти и те могат да се различават в зависимост от характеристиките на всеки инвестиционен проект. Конкурент № 2 представя списък с пет рафинерии, които са предприели подобни инвестиционни проекти на обща стойност от над 6 млрд. EUR без наличието на държавна помощ.
(125)
Конкурент № 2 изтъква, че капацитетът за съхранение и пристанищните съоръжения са ограничени. Поради това пратките до Португалия се извършват в по-малки количества, което води до по-големи разходи за дистрибуция, а те на свой ред засягат крайните маржове при продажбите на едро и дребно.
(126)
Що се отнася до съоръженията за съхранение, конкурент № 2 посочва, че инсталациите обикновено се използват от собственика (например Petrogal) за негови цели. Съоръженията за съхранение, принадлежащи на трети страни, предлагат малък обем за складиране поради съществуващи дългосрочни договори, сключени с други оператори.
(127)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal разполага с предимство по отношение на своята продажна цена на дизелово гориво спрямо конкурентите си, която се изчислява на около 3-5 USD/тон поради неговата доминираща позиция при съоръженията за съхранение.
5. МНЕНИЕ НА ПОРТУГАЛИЯ
5.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(128)
Португалия внася поправка, като посочва, че срещата между португалските органи и службите на Комисията е била проведена на 11 март 2009 г. Португалия посочва, че инвестиционният проект не е проект за замяна или усъвършенстване на оборудване; това е проект за преобразуване, който предполага ефективна промяна на процеса на рафиниране с оглед по-добре да се задоволят увеличаващите се нужди от дизелово гориво. Португалия добавя, че ЕИБ ще осигури финансиране и че помощта под формата на данъчен кредит ще бъде предоставяна от 2011 г. нататък. Португалия също така счита, че оценката на инвестиционния проект като ad hoc помощ не трябва да води до затягане на правилата за оценка. В действителност договорът за инвестиционния проект и договорът за помощта, сключени между Португалия и получателя, зависят от положителното решение на Комисията. Тъй като договорите за инвестиционния проект и помощта вече бяха предоставени на Комисията по време на уведомителния етап, Португалия предлага да представи административно писмо - с договорите за инвестиционния проект и помощта, посочени на страница 8 от решението за откриване на процедурата, в приложение към това административно писмо - в което да се посочи влизането в сила на тези договори.
5.1.1. Мнение относно инвестиционния проект
(129)
Португалия счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция, която попада в следните категории: разширяване на съществуващ обект или основна промяна на производствения процес.
(130)
Според Португалия новият цех за вакуумна дестилация и новият цех за хидрокрекинг ще позволят производството на по-големи количества дизелово гориво и следователно съгласуване на производството на дизелово гориво с нуждите на пазара. Такова съгласуване е невъзможно при сегашната конфигурация на системата за рафиниране, която предлага много ограничена гъвкавост за промяна на производството от бензин на дизелово гориво.
(131)
Новият цех за вакуумна дестилация и за висбрекинг в Matosinhos, новият цех за хидрокрекинг в Sines и първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват, ще функционират едновременно. Поради това Португалия счита, че инвестиционният проект представлява разширяване на производствената система с основна промяна на производствения процес.
(132)
Португалските органи обясняват, че новата производствена конфигурация ще подсили допълващите се оперативни и функционални връзки между двете рафинерии: от Matosinhos до Sines ще се превозва вакуумен газьол [], а от Sines до Matosinhos ще се превозва тежка нафта []. Инвестиционният проект се извършва в интегрирана система за рафиниране: рафинериите в Sines и Matosinhos са неделими, по-специално с цел оптимизиране на производството на дизелово гориво. Не е спазен единствено географският критерий („непосредствената географска близост“). При все това разделянето на инвестиционния проект на две части би било изкуствено, защото той е технически, функционално и стратегически неделим (32).
5.1.2. Мнение относно характеризирането на пазара и съответните продукти
(133)
Португалия счита, че съответните продукти са дизелово гориво и тежка нафта, като дизеловото гориво е икономическата причина за инвестицията, а тежката нафта е технически неизбежен страничен продукт от производството в Sines.
(134)
Що се отнася до тежката нафта, произвеждана от модернизираните рафинерии, тя ще се използва в рамките на страната в производството на ароматни продукти в рафинерията на Petrogal в Matosinhos и ще замести вноса (92 % от който е с произход извън ЕС). Инвестиционният проект ще увеличи единствено производството на тежка нафта в Sines (с [200-250] хил. тона годишно) (33). Увеличеното производство на тежка нафта в Sines ще замени количествата, които понастоящем се внасят за Matosinhos, и няма да се продава на трети страни.
(135)
Португалия поясни, че от инвестицията за рафинерията в Matosinhos няма предвидена част специално за цеховете за реформинг на тежка нафта в междинен продукт за производството на ароматни продукти (а именно нафтени деривати) и впоследствие преработването на продукта от реформинг в нафтени деривати в цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos (които се продават на пазара по пазарни цени на вторичния нефтохимически отрасъл). Цената за продукта от реформинг, която плаща цехът за ароматни продукти, ще остане непроменена, тъй като тя се индексира на [10-20] % от равностойността на вноса на нафта и [80-90] % от равностойността на износа на бензин.
(136)
Португалия счита, че нейният съответен национален пазар е отворен и конкурентен без пречки за търговията. Цените на дизеловото гориво се основават на цената за суровия нефт и разходите за рафиниране. Рафинериите трябва да се конкурират с вносителите. Португалия счита, че съответният географски пазар е Северозападна Европа.
(137)
В предишни решения на Комисията се посочва, че нафтата е продукт, който се търгува в международен план, и съответният продуктов пазар е поне Западна Европа.
(138)
На нивото на групата (без да се включват стойностите на ENI, тъй като дружеството не извършва дейности по рафиниране или търговия на дребно на Иберийския пазар и индексът на Херфиндал-Хиршман (HHI) показва ниско ниво на концентрация на европейско равнище) пазарният дял е под 25 % на регионално равнище.
5.1.3. Мнение относно проекта в рамките на европейска, национална и регионална стратегия
(139)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект е в съответствие със стратегически цели, предприети на национално или европейско равнище. Увеличаването до максимум на производството на дизелово гориво - което се изчислява на [1-3] млн. тона годишно от 2011 г. нататък - ще позволи по-оптимално използване на производствения капацитет на националната система за рафиниране. То ще позволи по-добро съгласуване на търсенето и предлагането, както и преодоляване на сериозния дефицит на дизелово гориво и намаляване на излишъка на произвеждания бензин.
(140)
Според Португалия инвестиционният проект ще намали зависимостта от вноса на руско дизелово гориво - цел, приета от Комисията (в нейния Втори стратегически енергиен преглед: план за действие на ЕС за енергийна сигурност и солидарност от 2008 г. (34) и държавите членки.
(141)
Нуждите от дизелово гориво са се увеличили и ще продължат да се увеличават между 2000 и 2025 г., но с настоящите си конфигурации рафинериите могат да се адаптират само маргинално към развитието на нуждите без осъществяването на сериозни инвестиции за модернизиране. Инвестицията на Petrogal е насочена към увеличеното търсене и намалява зависимостта от вноса и свързаните с него рискове на доставките.
(142)
Инвестиционният проект ще насърчи намаляването на емисиите в атмосферата, а енергийната ефективност на инсталациите ще бъде оптимизирана. Предвидените мерки за рационализиране на енергията позволяват намаляване на сегашното потребление на енергия в рафинериите с [] %.
(143)
Когато производството в модернизираните рафинерии започне, ще се обработва същият обем, но при значително по-висок капацитет за преработка, с по-малко потребление на енергия и с намалени емисии.
(144)
Според Португалия въздействието върху замърсяването на въздуха има съществено значение, тъй като инвестиционният проект ще намали емисиите на рафинериите от стационарни източници и така ще допринесе за постигането на регионалните и националните цели за качество на въздуха.
(145)
На регионално равнище значението на инвестиционния проект се признава, доколкото той също така способства за включването на природен газ в портфейла от горива на рафинериите и замяната на настоящата парогенерираща инсталация с инсталация за комбинирано производство на топло- и електроенергия.
(146)
На национално равнище ползите за околната среда могат да бъдат оценени от гледна точка на приноса за постигане на целите, определени в националната програма за намаляване на емисиите на замърсителите серен диоксид и азотни оксиди (35).
(147)
Инвестиционният проект ще подобри качеството на дизеловото гориво и съответно ще намали емисиите на замърсители от превозните средства. Инвестиционният проект също така ще окаже положително въздействие върху биологичните фактори (флора и фауна) и ландшафта.
5.1.4. Мнение относно приноса към регионалното развитие
(148)
Португалия подчертава важния принос на инвестиционния проект към регионалното развитие предвид неговото разполагане в два региона в неравностойно положение, като и в двата се наблюдава висока безработица. И двата региона представляват допустими региони по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, като съгласно картата на регионалната помощ на Португалия се прилага стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия от 40 % (за Sines в региона Alentejo) и 30 % (за Matosinhos в региона Norte). И двата региона попадат в целите за сближаване (определени в регионалната политика на ЕС), с БВП на глава от населението под 75 % от средната европейска стойност.
(149)
Португалия счита, че рафинериите в Sines и Matosinhos представляват основни стълбове на икономиката в тези региони. Португалия очаква, че инвестиционният проект ще доведе до изключително положителни ефекти за заетостта и в по-общ смисъл за икономическата ситуация в регионите Norte и Alentejo.
i) Sines
(150)
Рафинерията в Sines е разположена в Alentejo, регион с БВП с 6 % по-нисък от средния за страната. Регионът се характеризира с намалена гъстота на предприятията и недостиг на модерни услуги за подпомагане на развитието и за иновации. През третото тримесечие на 2009 г. процентът на безработица е бил 10,2 %, което е с 0,4 % над средния за страната, и оттогава насам се е увеличил до 11,6 % в третото тримесечие на 2010 г. (0,7 % над средния за страната).
ii) Matosinhos
(151)
Рафинерията в Matosinhos е разположена в областта Oporto в региона Norte. Регионът Norte понастоящем е най-бедният регион в Португалия съгласно NUTS II (класификация на териториалните единици за статистически цели), с БВП на глава от населението около 20 % по-нисък от средния за страната през 2008 г. Регионът е с процент на икономически растеж под средния за ЕС и за Португалия и се наблюдава ниско равнище на квалифицирани човешки ресурси. Процентът на безработица е нараснал от 11,6 % през третото тримесечие на 2009 г. до 13,2 % през същото тримесечие на 2010 г., което е далеч над средния процент на страната (съответно 9,8 % през 2009 г. и 10,9 % през 2010 г.).
5.1.5. Работни места и обучение
(152)
Според Португалия на оперативен етап инвестиционният проект ще доведе до разкриването на прогнозни 150 нови места, пряко свързани с обслужването на преработващите цехове в двете рафинерии.
(153)
Съотношението между разходите за инвестицията и броя на разкритите преки работни места показва, че отрасълът на рафинирането е много капиталоемък. Освен това в отрасъла се изисква специфично и квалифицирано обучение.
(154)
Инвестиционният проект притежава значителен потенциал за разкриване на непреки работни места, тъй като новите цехове ще увеличат технологичната сложност на рафинериите и ще изискват повече операции по поддръжка. В резултат на политиката на рафинериите за сключване на договори с подизпълнители ще се увеличи търсенето на услуги на специализирани работници. Португалия счита, че „модернизирането на цеховете за рафиниране ще окаже съществено въздействие върху националната промишленост, по-специално върху машиностроителния, енергийния и строителния отрасъл. Изчисленията сочат, че по време на най-натоварения период на строителни работи в строежа на двете рафинерии ще участват около 3 000 работници“ и че „се очаква да бъдат разкрити около 450 непреки постоянни работни места“. Тези работни места ще изискват квалифициран персонал, обикновено със заплата над средната на пазара, и се очаква да окажат социално и икономическо въздействие върху обкръжаващата общност, особено в областта Sines.
(155)
Що се отнася до това дали съотношението от три непреки работни места за всяко пряко работно място, представено в инвестиционния проект - и прилаганата методология - са обосновани, Португалия отговори, че това съотношение следва да се сравни със съотношението в други инвестиционни проекти в същия отрасъл. Като се позовава на други две мерки за държавна помощ, одобрени от Комисията (решения на Комисията относно дела N 898/06 и N 899/06 съответно за нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa) (36), Португалия счита, че съотношението преки/непреки работни места за инвестиционния проект е по-консервативно и реалистично от съотношението на Repsol Polimeros (15 непреки работни места за всяко пряко работно място), макар че и двата проекта представляват проекти за вторично застрояване. Португалия също така отбеляза, че сумите за инвестиционния проект са близки до тези за проекта на Artensa, който е първичен строителен проект (застрояване на нов терен). Освен това Португалия взема под внимание референтния показател, установен от HSB Solomon Associates LLC относно петролната промишленост: PEI (индекс за ефективност на персонала). Този показател показва броя изработени часове по EDC (еквивалентен капацитет на дестилация), тоест общо казано - броя генерирани работни места за всеки преработен барел суров нефт. В последния наличен доклад (стойности за 2008 г.) получателят представи световен индекс от [50-70], който бе съпоставен със 113,7 като средна стойност в проучването и 206,8 като средна стойност за Южна и Централна Европа. Индексът отразява броя работници, които са заети в самата рафинерия, []; и наличието на група от спомагателни дейности въз основа на външни услуги, които се предоставят постоянно. Португалия счита, че това възползване от външни услуги гарантира създаването на непреки работни места и оправдава очакването за разкриване на повече непреки работни места спрямо преки работни места в сравнение със съотношението в проекта на Artensa. Поради това при сравнението с решенията на Комисията, описани в настоящото съображение, Португалия заключава, че тази стратегия е доведена до крайност в проекта на Repsol Polimeros (минимално използване на вътрешни ресурси и максимално използване на външни ресурси). Случаят с Artensa демонстрира обратното, а именно баланс на използването на вътрешни и външни ресурси. Португалия счита, че предложеното съотношение от 3:1 е в съответствие със съотношението в нефтопреработвателния отрасъл и че то правилно отразява степента на възлагане на част от дейностите на Petrogal на външни изпълнители (например в областта на поддръжката).
(156)
В представено на по-късен етап мнение Португалия аргументира това твърдение, като цитира по-скорошен документ (37), публикуван от Комисията, в който според мнението на Португалия се посочва съотношение между 4:1 и 6:1: „следователно, макар в този отрасъл да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че между 400 000 и 600 000 работни места пряко зависят от промишлеността на рафинирането в ЕС“. В бележка 41 от същия документ се посочват „допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга“, което би позволило дори съотношение от 12:1.
(157)
По време на етапа на официалното разследване в допълнителен документ (анализ на разходите и ползите), предоставен на Комисията, Португалия представя в количествено изражение броя съществуващи работни места, които ще бъдат запазени от инвестиционния проект, тъй като беше ясно, че при съпоставителен сценарий без инвестиции Petrogal ще трябва да предприеме някои мерки за преструктуриране, включително намаляване на работната сила. Ако инвестиционният проект не бъде реализиран, ще се наблюдава „загуба на общо 1 240 работни места - 150 преки работни места + 450 непреки работни места (директен резултат от проекта) в допълнение към прогнозираната загуба на 160 преки работни места + 480 непреки работни места поради мерките за намаляване на разходите, които ще бъдат предприети за справяне с намалените маржове за рафиниране на рафинериите в сегашната им конфигурация“.
(158)
Португалия подчертава, че във връзка с инвестиционния проект ще бъдат наети предимно квалифицирани работници със заплата [] над средната на съответния местен пазар. Социално-икономическото въздействие върху обкръжаващата общност в резултат на това ще допринесе за развитието на други предприятия и дейности. Поради това инвестиционният проект ще бъде от полза за създаването и обновяването на инфраструктури и съоръжения в регионите Oporto и Sines и ще осигури необходимите условия за развитието на тези региони до нов етап от гледна точка на качество на живота и конкурентоспособност.
(159)
В своя отговор Португалия също така подчертава, че „по време на строителния етап проектът ще окаже значително въздействие върху националната промишленост, тъй като ще насърчи създаването и развитието на местни предприятия. Когато бъде реализиран, проектът ще насърчи развитието на нови предприятия, свързани с поддръжка, и така ще продължи да консолидира регионалната динамика“. Поради това „с тази инициатива Petrogal ще спомогне да се балансира конкурентоспособността на по-слабо развитите региони спрямо средното равнище за страната. На последно място, проектът ще окаже положително въздействие върху бизнеса в региона Alentejo и върху неговото присъствие на чуждестранните пазари“.
(160)
Освен това чрез увеличаването на потока от суровини и произведени продукти между двете рафинерии инвестиционният проект следва да доведе до изключително положителен ефект върху пристанищните инфраструктури на Sines и Leixões (38), като значително ще увеличи техните дейности и използване, а оттам и оперативните им резултати.
(161)
Накрая, според Португалия Petrogal предвижда, че периодът на експлоатация на инвестиционния проект ще бъде не по-малко от 30 години, което показва дългосрочния ангажимент към регионалните, националните и европейските цели.
(162)
Инвестиционният проект също така ще допринесе за увеличаване на потенциала на регионалните човешки ресурси. За обучението на персонала, участващ в инвестиционния проект, бил той новоназначен или текущ персонал, ще бъдат създадени структури за професионална квалификация и обучение в сътрудничество с техническия колеж Alentejo Litoral (39) в стопанския център на индустриалната и логистична област на Sines (40) (ZILS).
(163)
По отношение на връзките с проекти за научноизследователска и развойна дейност и сътрудничество с университети Португалия посочва, че двете рафинерии представляват центрове за регионално развитие от гледна точка на научни изследвания и обучение. Според Португалия инвестиционният проект следва да окаже положително въздействие и притежава потенциала да доведе до сключване на нови споразумения между Petrogal и образователни центрове в научната и инженерната област.
(164)
Португалия коментира съотношението между инвестицията и броя разкрити работни места с цел да демонстрира неговата разумност, по-специално с оглед на факта, че нефтопреработвателният сектор е много капиталоемък и изисква висококвалифицирана работна сила и големи инвестиции за обучение на квалифицирани служители. По подобен начин Комисията одобри голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места в нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa (41).
(165)
След искане на Комисията да представи анализ на разходите и ползите и оценка на проекта, съпоставими с тези за големи проекти, съвместно финансирани от структурните фондове (42), Португалия представи документ, насочен най-вече към количествено изразяване на социалните и икономическите ползи, произтичащи от инвестиционния проект. В документа се посочва икономическото въздействие от положителния принос в резултат на инвестицията, например: платим данък за проекта; пряка заетост (данъци); непряка заетост (данъци); избегнати помощи за безработица; данък върху потреблението (ДДС); избегнати емисии на CO2 в транспортния и промишления отрасъл; избегнати лихви във връзка с лихвите по външния дълг на португалското правителство; товари и демюрейдж (данъци); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност.
(166)
Местните ползи от инвестиционния проект се състоят от следното: данък върху потреблението (ДДС); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност (като всички заедно възлизат на 49 млн. EUR в нетна сегашна стойност), докато останалите ползи следва да се считат за национална придобивка (като всички заедно възлизат на 454 млн. EUR в нетна сегашна стойност) от полза за цялата национална икономика и поради това могат да се разпределят само отчасти към засегнатите региони. Ако приемем, че тази национална придобивка е пропорционално разпределена между португалските региони съгласно тяхната относителна икономическа тежест, като регионите Norte и Alentejo представляват 34,8 % от португалския БВП през 2007 г., общите регионални ползи (възлизащи на 195 млн. EUR в нетна сегашна стойност) далеч надхвърлят разходите за предоставената помощ за инвестиционния проект (които възлизат на 121 млн. EUR в нетна сегашна стойност).
5.1.6. Мнение относно необходимостта от помощта
(167)
Португалия подчерта, че помощта ефективно и решително е допринесла за решението на Petrogal да осъществи инвестицията, тъй като е трябвало да се гарантира нейната доходност. Съветът на директорите на Galp одобри инвестиционния проект на 5 март 2008 г., след като получи писмото за допустимост от националните органи, издадено на 23 януари 2007 г. Първият ангажимент за поръчване на оборудване е от 14 март 2008 г., тоест след сключването на договорите за помощта с португалското правителство на 10 март 2008 г.
(168)
Без помощта инвестиционният проект не би бил осъществен, тъй като неговата доходност не би била обоснована.
(169)
През 2001 г. съветът на директорите на Galp отхвърли по-ранен план за усъвършенстване на рафинерията в Matosinhos, тъй като възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE) в проекта беше под претеглената средна цена на капитала (weighted average cost of capital - WACC) на Galp Energia за неговите дейности по рафиниране.
(170)
През 2005 г. съветът на директорите на Galp преразгледа стратегическата възможност да се предприеме проект за преобразуване на двете рафинерии. След вътрешно проучване на алтернативните инвестиционни проекти през март 2008 г. на съвета на директорите бе представен проект за преобразуване на рафинериите в Sines и Matosinhos. Вътрешният процент на възвръщаемост, свързан с преразгледаната инвестиция в размер на [] млн. EUR, беше изчислен на [8-10] % без никакъв стимул, което е с [] процентни пункта над WACC на Galp Energia за дейностите по рафиниране (определена на [7-9] %).
(171)
Решението на съвета на директорите на Galp от март 2008 г. беше основано на следния анализ на чувствителността на вътрешната норма на възвръщаемост (internal return rate - IRR) на инвестиционния проект:
Таблица 3
С помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[10-50] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[8-10] %
Източник: GALP
(172)
Съгласно съображенията на изпълнителния комитет на Galp от 10 януари 2008 г. WACC и вътрешният „най-нисък процент на възвръщаемост“ (hurdle rate) (рискова премия, добавена към цената на капитала (43) на дружеството за сферата на доставките, рафинирането и логистиката са били съответно [7-9] % и [10-12] %.
(173)
Португалия посочи, че WACC и вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост, определени от Galp Energia, са били в съответствие със стандартната практика в отрасъла на рафинирането и че използването на тези икономически критерии се приема широко от всички големи компании в отрасъла. В подкрепа на тези твърдения Португалия предостави на Комисията таблица, изготвена от Citigroup, Bloomberg и Broker Research през 2010 г., в която се прави сравнение на WACC на големи компании, извършващи дейност в отрасъла.
(174)
Португалия изразява становището, че решението за инвестицията е било и продължава да е в съответствие с практиката и обичайните изисквания за доходност, към която получателят се стреми във всички свои проекти. За оценка на доходността освен WACC като допълнителен критерий се използва и най-ниският процент на възвръщаемост. Прогнозите на бъдещите парични потоци по принцип не са безгрешни. Винаги има известна несигурност (риск), свързана с прогнозите за паричните потоци; за колкото по-далечно бъдеще се отнася, толкова по-голям е шансът прогнозата да е неточна и да съдържа грешки. Най-често използваният начин за справяне с несигурността е да се добави рискова премия към цената на капитала (WACC) и да се използва нейният процент като минимален процент на печалба, която трябва да се получи от инвестицията (най-нисък процент на възвръщаемост). Поради това разликата между стойността на най-ниския процент на възвръщаемост и стойността на WACC е допълнителната очаквана печалба, когато се взема решение дали да се инвестира, защото с нея се приема допълнителният риск, присъщ на прогнозните бъдещи парични потоци. Португалия заяви, че най-ниският процент на възвръщаемост е включен в анализа и решението за инвестиционните проекти на Galp Energia от 2002 г. насам. През тази година е било решено, че най-ниският процент на възвръщаемост, приложим към проектите, ще представлява WACC, увеличена със спред от [1-5] процентни пункта. През 2006 г. Galp Energia взе решение да изчислява най-ниския процент на възвръщаемост по малко по-различен начин, а именно вместо да добавя [1-5] процентни пункта към WACC, дружеството предпочете да увеличи WACC с [10-50] % (WACC2006 + най-нисък процент на възвръщаемост2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Този нов критерий е резултат от вътрешната преценка, че, предвид различните равнища на WACC за всеки стопански отрасъл, използването на процент върху основата изглежда по-подходящо и последователно в сравнение с използването на абсолютна стойност. Като допълнително обяснение Португалия предостави на Комисията различните WACC и най-ниски проценти на възвръщаемост, прилагани от Galp Energia между 2002 и 2006 г. за всеки стопански отрасъл: доставка и рафиниране, маркетинг на петролни продукти, проучване и производство, газ и енергия.
(175)
Португалия заяви, че в съответствие с международно признатите стандарти за проекти от този вид, тъй като разликите в инвестицията все още са значителни на този етап на инженерната разработка (първоначален технически проект), съветът на директорите на Galp е счел, че проект с такова значение и норма на възвръщаемост, толкова близка до WACC, не е жизнеспособен, тъй като в крайна сметка възвръщаемостта лесно би могла да се окаже по-малка от референтната стойност.
(176)
При все това, ако в инвестиционния проект се вземе предвид предоставянето на данъчния стимул, възвръщаемостта от инвестиционния проект би била [9-11] %, което в контекста на стратегическото естество на инвестиционния проект беше счетено за приемлив минимум за стартиране и одобряване на поемането на ангажименти с доставчиците на оборудване.
(177)
Португалия представи списък с алтернативни инвестиционни проекти, които дружеството Petrogal е могло да предприеме към момента, в който беше взето решението за инвестиционния проект. Поради ограничените достъпни финансови ресурси за нови инвестиции е налице конкуренция между няколко бизнес сфери на Galp Energia за тези ограничени ресурси и е въведена строга политика на подбор.
(178)
При все това, ако не беше сключен договорът за помощта с португалската държава и инвестиционният проект бе изоставен, конкурентоспособността на двете рафинерии неминуемо щеше да се влоши. Според Португалия, ако инвестиционният проект не беше предприет, използването на капацитета на рафинериите щеше да намалее до [80-90] % в отговор на пазарната тенденция за намаляване на търсенето на бензин и течно гориво (тъй като в проучванията се предвижда значително понижение на търсенето между 2008 и 2020 г., като то ще намалее между [20-30] % и [40-50] %). Рафинериите щяха да поддържат само много ограничен марж от рафинирането. За преодоляване на тази ситуация щеше да бъде предприета радикална програма за преструктуриране със съкращения на работни места.
(179)
Тъй като Комисията изрази съмнение, че в своето решение съветът на директорите на Galp не е взел предвид промени в икономическата обстановка, тя поиска от Португалия да предостави подробен анализ на съпоставителния сценарий без инвестиционния проект. За тази цел Комисията поиска от Португалия да представи IRR на инвестиционния проект, като се отчете потенциалната доходност на рафинериите, ако инвестиционният проект не беше реализиран и като се вземе предвид понижаването на маржовете от рафинирането.
(180)
Съпоставителният сценарий на Португалия е обобщен в таблица 4:
Таблица 4
Печалба
Нова окончателна стойност на инвестицията
С помощта
Нетна сегашна стойност
[200-250] млн. EUR
[150-200] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Според Португалия „фактът, че даден проект може да е от голямо, дори стратегическо значение за дадено дружество не означава, че това е единственият или неоспорим проект, ако IRR не се увеличи, така че да отговори на минималните допустими изисквания“ (какъвто е бил случаят през 2001 г.).
5.2. Мнение на Португалия относно мненията на трети страни
(182)
Португалия подчертава високото равнище на участие на различни субекти (общини, съюзи и отраслови и промишлени асоциации) и изброява всички мнения, които подкрепят стойността на инвестиционния проект от гледна точка на регионалното развитие и енергийната ефективност.
5.2.1. Констатации относно мненията на конкуренти № 1 и № 2
(183)
В допълнение към своето писмо от 21 януари 2010 г. Португалия обяснява, че пазарът на суровини за вакуумна дестилация е много нестабилен и не предлага необходимите стабилни доставки на вакуумен газьол за захранване на цех за хидрокрекинг с размерите на цеха в Sines. Що се отнася до производството на остатъци от хидрокрекинг, Португалия потвърждава, че те са на практика незначителни, тъй като цехът за хидрокрекинг ще използва технология за изокрекинг.
(184)
Португалия повтаря, че инвестиционният проект ще стимулира регионалното развитие в необлагодетелствани региони (разкриване и запазване на работни места, обучение на работници, икономии от мащаба, трансфер на технологии, странични ефекти и др.) дори ако бъде осъществен в предварително съществуващи рафинерии и това се потвърждава от всички получени положителни мнения. Освен това в тези мнения се подчертава стратегическото значение и стойността на инвестиционния проект за околната среда за разлика от мненията, според които заетостта е единствената регионална полза.
(185)
По отношение на таблицата, изготвена от конкурент № 1, в която се сравнява съотношението „помощ спрямо разкрити работни места“ в други проекти с регионална ad hoc помощ (вж. съображение 89), Португалия подчерта, че в таблицата не се включват други проекти в рафинирането или в друга капиталоемка промишленост. Поради тази причина инвестиционният проект не трябва да се сравнява с представените в таблицата проекти, а вместо това с помощи за големи инвестиционни проекти в същия икономически отрасъл (вж. решенията на Комисията от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 898/06 - Repsol Polimeros и от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, в които съотношението „помощ/разкрити работни места“ би било в съпоставим диапазон в сравнение с проекта на Petrogal).
(186)
По подобен начин се получават еквивалентни стойности, ако се сравнява съотношението „непреки работни места/преки работни места“ със съпоставими проекти (например проектите, посочени в съображение 185).
(187)
Португалия изтъква повторно, че съветът на директорите на Galp е одобрил инвестиционния проект през март 2008 г. след като през януари 2007 г. е получил писмено потвърждение от португалските органи, че инвестиционният проект отговаря на критериите за държавна помощ. Поради това помощта беше предоставена при известни условия (по-специално беше необходимо одобрението на Комисията) преди започване на работа по проекта. Първата стабилна поръчка бе осъществена през март 2008 г., след като Petrogal подписа договорите за помощта.
(188)
Португалия отхвърля мненията на трети страни, че дружеството Petrogal е взело решение за стартиране на инвестиционния проект още през 2006 г.
(189)
Португалия признава, че са били извършени проучвания на осъществимостта преди окончателното решение. Тази информация е абсолютно необходима на съвета на директорите на Galp, за да вземе решение, но тя не означава, че съветът на директорите на Galp вече е бил взел решение.
(190)
Португалия продължава да твърди, че инвестиционният проект не би бил реализиран без помощта.
(191)
Португалия обяснява, че IRR на инвестиционния проект е бил недостатъчен в сравнение с равнището на поетия риск и привлекателността на други проекти ([]), които са от решаващо значение за развитието на Galp Energia. От това следва, че инвестиционният проект не би бил осъществен без помощта.
(192)
От получените мнения на трети страни Португалия заключава, че съответният географски пазар не е пазарът на Португалия, а най-малко пазарът на Иберийския полуостров.
(193)
Португалия уточнява, че пазарните дялове на Petrogal за дизелово гориво (на ниво „след рафиниране“, на едро и на дребно) никога не биха надхвърлили 25 %, ако съответният географски пазар обхваща Иберийския полуостров или по-голям регион.
(194)
Португалия потвърждава повторно, че във всеки случай инвестиционният проект няма да окаже въздействие върху пазарите за търговия на дизелово гориво на едро и дребно, тъй като цената на ниво „след рафиниране“ се определя от пазарните условия: поведението на Petrogal е като на получател на цената. Ако случаят не беше такъв, клиентите на Petrogal лесно биха преминали към внос, тъй като според Португалия няма пречки (технически, тарифни, логистични (44) и др.) за вноса на дизелово гориво от други държави членки. Изискванията за внос в Португалия са в съответствие с изискванията на ЕС.
(195)
Португалия представи агрегирани данни за вноса на дизелово гориво (по море и по суша) в Португалия.
Таблица 5
Внос и износ на дизел
Година
2006
2007
2008
2009
ВНОС
Общо (хил. тонове)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
ИЗНОС
Общо (хил. тонове)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Източник: данни на DGEG (курсив) и Petrogal
(196)
Освен това Португалия разполага с достатъчен капацитет за съхранение: Португалия предостави данни, които показват, че отделните оператори са предпочели различни стратегически варианти (инвестиране в капацитет за съхранение или съоръжения на лизинг), както и че и двете алтернативи са възможни и приемливи. Основните оператори не са увеличили своя капацитет за съхранение въпреки възможностите, които са възникнали на пазара, което е знак, че техните ресурси за съхранение са достатъчни, за да поддържат на маркетинговите им дейности. Португалия посочва, че се наблюдава постоянен растеж на общия внос на дизел, както и леко понижение на износа. Това е резултат от постоянния растеж на пазара и увеличаващия се дефицит на местния производствен капацитет. При все това стойностите за 2009 г. отразяват въздействието на инцидент в рафинерията в Sines, който ограничи функционирането на рафинерията и производството за срок от няколко седмици. Операторите са били принудени да увеличат вноса през тази година, което показва наличието на алтернативни варианти за доставки.
(197)
Вносът на дизелово гориво в Португалия през 2009 г. представлява 27,2 % от общото потребление на дизелово гориво през тази година. През предходните години средният внос на дизелово гориво е представлявал около 14 % от годишното потребление на дизелово гориво в Португалия (около 5,4 млн. тона).
(198)
Поради това Португалия счита, че нейният пазар на дизелово гориво е отворен и конкурентен пазар с улеснена търговия и цени, базирани на цената на суровия нефт и разходите за рафиниране и дефинирани от алтернативите за внос по цени на Platts.
(199)
Що се отнася до тежката нафта, Португалия счита, че пазарът представлява поне пазара на ЕИП, тъй като нафтата е продукт, който се търгува в международен план.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
6.1. Наличие на държавна помощ
(200)
В съответствие с член 107, параграф 1 от Договора, освен когато е предвидено друго в Договора, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(201)
Помощта на Португалия за Petrogal ще бъде под формата на данъчен кредит. Следователно може да се счита, че помощта е предоставена от държава членка и чрез ресурси на държава членка по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(202)
Помощта се предоставя само на едно дружество, Petrogal, и поради това е избирателна.
(203)
Помощта се предоставя за инвестиция, която ще доведе до увеличено производство на дизелово гориво и тежка нафта. Тъй като тези продукти се търгуват между държавите-членки, има вероятност мярката да засегне търговията между държавите-членки. Помощта, предоставена на Petrogal, ще облекчи дружеството от разходи, които то по принцип би трябвало да поеме. В съответствие с това Petrogal ще се възползва от икономическо предимство в сравнение със своите конкуренти. Следователно чрез облагодетелстването на Petrogal и неговото производство по този начин помощта нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.
(204)
В съответствие с това Комисията счита, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(205)
След като бе установено, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, трябва да се прецени дали мярката може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
6.2. Законност на мярката за помощ
(206)
Португалия спази задължението за уведомление, произтичащо от член 108, параграф 3 от Договора, като уведоми за помощта, преди да я приведе в действие.
6.3. Правно основание за оценката
(207)
Тъй като целта на помощта е стимулиране на регионалното развитие, основата за оценяване на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар са ННРП, и по-специално разпоредбите на раздел 4.3 от ННРП, свързани с големи инвестиционни проекти, и критериите за задълбочена оценка на регионална помощ за големи инвестиционни проекти, определени в съобщението за задълбочена оценка, освен ако официалното разследване доведе до заключението, че праговете, определени в точка 68, буква а) („тест за пазарния дял“) и буква б) („тестове за увеличението на капацитета и пазарните показатели“) от ННРП не са надхвърлени.
(208)
Комисията трябва да извърши своята оценка в три стъпки:
-
на първо място, тя трябва да оцени съвместимостта на мярката с общите разпоредби на ННРП;
-
на второ място, тя трябва да провери дали тестът за пазарния дял и тестовете за увеличението на капацитета и пазарните показатели съгласно точка 68, букви а) и б) („тестовете съгласно точка 68, букви а) и б)“) със сигурност не са спазени;
-
на трето място, в зависимост от резултата от оценката във втората стъпка, тя може да предприеме задълбочена оценка.
6.4. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(209)
Комисията провери дали предоставената помощ е в съответствие с общите разпоредби на ННРП. Тази оценка доведе до следните констатации:
(210)
В решението за откриване на помощта Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция или може да бъде разглеждан като заместваща инвестиция.
(211)
Комисията взе под внимание мнението на Португалия, представено в съображения 130 и 131, че инвестициите водят до разширяване на съществуващ обект и основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект и че поради това инвестицията може да се счита за първоначална инвестиция съгласно определението в точка 34 от ННРП.
(212)
В действителност новият цех за вакуумна дестилация и цехът за висбрекинг в Matosinhos, както и новият цех за хидрокрекинг в Sines ще функционират едновременно с първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват; поради това инвестиционният проект не представлява заместване, а разширяване на производствената система. Освен това инвестиционният проект ще доведе до преобразуване на рафинериите, при което те ще бъдат оборудвани с нови технологични инфраструктури за преобразуване на по-тежки фракции на суров нефт в бензин и дизелово гориво.
(213)
Конкурент № 1 не възразява срещу разглеждането на инвестицията като първоначална инвестиция, но счита, че инвестицията представлява просто разширяване на съществуващ обект.
(214)
В съответствие с това Комисията счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция по смисъла на точка 34 от ННРП и следователно съмненията дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция са разсеяни.
(215)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, приложими по отношение на ad hoc помощ, съгласно определението в точка 38 от ННРП. По-специално Комисията изрази съмнения дали писменото потвърждение на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, определени в схемата (45), би могло да замени изискваното писмо за намерение.
(216)
Точка 38 от ННРП гласи следното: „Важно е да се гарантира, че регионалната помощ реално стимулира направата на инвестиции, които без нея не биха се реализирали в подпомаганите региони. Следователно подпомагане по схеми за помощ се допуска само при условие че бенефициерът е подал молба за отпускане на помощ и след това органът, отговарящ за администрирането на помощта, е потвърдил писмено, че запазвайки си правото на обстойна проверка, по принцип счита проекта за отговарящ на изискванията по схемата преди започване на работа по проекта (…). Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Комисията. Ако работата започне, преди да са изпълнени условията, установени в настоящия параграф, проектът става изцяло неприемлив за подпомагане.“
(217)
Терминът „започване на работи“ е определен в бележка под линия 40 от ННРП като започване на строителните работи или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване.
(218)
Комисията взе под внимание следната фактологична информация, представена от Португалия:
-
Petrogal кандидатства за помощта на 22 януари 2007 г.;
-
на 23 януари 2007 г. Португалия потвърди, че по принцип проектът за помощ отговаря на условията;
-
помощта бе одобрена от Министерския съвет на Португалия на 6 март 2008 г., но предоставянето на помощта подлежи на одобрението на Комисията и Petrogal няма да се възползва от помощта преди 2011 г. (след като инвестицията бъде реализирана);
-
на 8 март 2008 г. съветът на директорите на Petrogal разреши поемането на ангажимент за поръчване на оборудване;
-
първата стабилна поръчка бе осъществена на 14 март 2008 г. Строителните работи по инвестицията започнаха по същество през ноември 2008 г. в Sines и през януари 2009 г. в Matosinhos.
(219)
Комисията счита, че договорите за помощта, подписани на 10 март 2008 г. между Португалия и Petrogal, и публикуването на резолюциите на Министерския съвет, приети на 6 март 2008 г. в португалския официален вестник (46), са поне еквивалентни на писмо за намерение и следва да се считат за по-строго доказателство за официален стимулиращ ефект от писмото за намерение, което се изисква съгласно точка 38 от ННРП. Тези договори за помощ бяха подписани преди започването на работите по инвестиционния проект.
(220)
Поради това Комисията счита, че съмненията относно официалния стимулиращ ефект са разсеяни.
(221)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно приноса на инвестицията към регионалното развитие. В този контекст Комисията също така изрази съмнения относно необходимостта от помощта и подчерта, че „ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията“ (47).
(222)
Конкуренти № 1 и № 2 изтъкнаха, че дружеството Petrogal би осъществило инвестиционния проект и без помощта. Според тях то представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланса между търсенето и предлагането на дизелово гориво и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Всички оператори в Европа извършват подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ.
(223)
Поради това трябва да се оцени дали помощта е необходима, за да се създаде реален стимулиращ ефект за реализирането на инвестиция, която в противен случай не би била осъществена в тези два подпомагани региона, или инвестицията би била осъществена при всички положения. В тази връзка Комисията трябва да установи дали помощта е променила поведението на Petrogal, така че то да предприеме допълнителни инвестиции в засегнатите региони.
(224)
Изглежда стратегическото решение за инвестиране е било взето пред 2006 г. Това е отразено в документ, публикуван от Galp Energia през октомври 2006 г. (48) Както се посочва в годишния доклад на Galp Energia за 2006 г., съветът на директорите е взел изпълнителното решение относно инвестиционния проект на 23 януари 2007 г. (49) и на 5 март 2008 г. (тоест след като е получил писмото за допустимост от националните органи от 23 януари 2007 г.). Съветът на директорите взе оперативно решение да поръча първото оборудване, свързано с инвестиционния проект, на 14 март 2008 г.
(225)
Португалия заяви, че Petrogal не е предприело инвестицията до 2008 г. поради нейната недостатъчна финансова жизнеспособност и че в крайна сметка съветът на директорите на Galp е взел решение да поръча оборудване и да предприеме строителните работи едва след като португалското правителство е приело съответната резолюция на Министерския съвет.
(226)
Португалия твърди, че наличието на държавна помощ е било решаващо за решението на Petrogal да инвестира. Без помощта инвестиционният проект е щял да бъде изоставен. Дружеството Petrogal е щяло да осъществи алтернативен план за преструктуриране, така че да приспособи своите дейности по рафиниране към промените на пазара и условията за доставки на суров нефт. Освен това наличните финансови средства са щели да бъдат използвани за инвестиране в алтернативни проекти извън сферата на дейностите по рафиниране.
(227)
Португалия представи документи, принадлежащи на Petrogal, които съдържат анализ на очаквания IRR на инвестиционния проект, цената на капитала (WACC), както и списък с евентуални алтернативни инвестиции, които дружеството Galp Energia е могло да предприеме с наличния капитал.
(228)
Комисията счита, че документите, представени на съвета на директорите на Galp на 23 януари 2007 г. и 5 март 2008 г., са били решаващи за оценката на необходимостта от помощта, тъй като решението на съвета е било основано на тези документи.
(229)
Според Португалия изчисленията, предоставени на съвета на директорите на Galp през 2008 г., показват IRR на инвестиционния проект от [8-10] % без държавна помощ. Този IRR далеч надхвърля WACC на Petrogal от [7-9] %.
(230)
Португалия обаче обясни, че решенията на съвета на директорите на Galp са били базирани на подхода за най-нисък процент на възвръщаемост, който е бил въведен още през 2002 г. Най-ниският процент на възвръщаемост или минималният приемлив процент на възвръщаемост (minimum acceptable rate of return - MARR) е минималният процент на възвръщаемост от даден проект, който вземащите решения са съгласни да приемат преди започване на проекта, като се отчита рискът и пропуснатите ползи от изоставянето на други проекти. Други използвани изрази за „най-нисък процент на възвръщаемост“ са „коефициент на възвръщаемост“ или „референтен процент“.
(231)
Считано от 2006 г. вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост за дейностите по рафиниране беше определен на [110-150] % от WACC, а именно [10-12] %. По принцип не се взема решение за инвестиране, ако изчисленият IRR не надхвърля този праг. В този случай помощта увеличава IRR с [1-3] процентни пункта - от [8-10] % на [9-11] %, както е показано в таблица 3 в съображение 171, съдържаща изчисленията, предоставени на съвета на директорите през 2008 г. Макар че коригираният с помощта IRR остава значително под вътрешния най-нисък процент на възвръщаемост, допълнителният предпазен марж, създаден с помощта, беше счетен за достатъчен от съвета на директорите на Galp за окончателното одобрение на инвестиционния проект.
(232)
Най-ниският процент на възвръщаемост е инструмент, който се използва от дружествата в ситуации, когато трябва да се вземе решение със значителна степен на риск, и поради това може да варира в зависимост от риска, свързан със съответните проекти. Най-ниският процент на възвръщаемост може също така да се влияе от валутата, в която се изчислява: в области с високи равнища на инфлация най-ниският процент на възвръщаемост е по-висок в сравнение с области с ценова стабилност.
(233)
Досега в решенията за държавна помощ в областта на регионалната помощ не бе използвана концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ с цел вземане на решение по въпросите, свързани с необходимостта от помощта и стимулиращия ѝ ефект. Концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ не се споменава и в съобщението за задълбочена оценка. При все това концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ вече бе използвана в ограничен брой решения за държавна помощ (например в решението на Комисията от 23 февруари 2011 г. относно дело за държавна помощ N 204/2010 - Швеция - Помощ за научноизследователска и развойна дейност, предоставена на Volvo Aero за Trent XWB ICC, все още непубликувано в ОВ), предимно в решения за проекти с високи равнища на риск, приети съгласно рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (50).
(234)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект се характеризира с множество рискове, които оправдават използването на подхода с най-ниския процент на възвръщаемост. Инвестиционният проект представлява най-голямата производствена инвестиция, осъществявана в Португалия. Реализирането на инвестиционния проект ще отнеме няколко години. Изчисленията на разходите за инвестиционния проект са изключително трудни: всъщност Португалия представи стойности, които показват, че първоначалните изчисления на разходите на практика са били значително надвишени. Тъй като инвестиционният проект е ориентиран в дългосрочен план, прогнозите за маржовете на рафинериите в дългосрочен план са изключително трудни, особено в ситуации, в които в дългосрочен план традиционните коли с вътрешно горене могат да бъдат заместени с електрически и други автомобили.
(235)
В емпирично проучване (51) от 2006 г. за анализ на над 100 самостоятелно докладвани най-ниски проценти на възвръщаемост (основно за дружества в Северна Америка) се отчита среден най-нисък процент на възвръщаемост от 14,1 % и разлика в абсолютно изражение между WACC и най-ниския процент на възвръщаемост от 5 процентни пункта, а именно около 155 % от WACC. Предвид тази информация най-ниският процент на възвръщаемост, прилаган от Petrogal и Galp Energia за нефтопреработвателния отрасъл, prima facie не изглежда прекомерен.
(236)
С оглед на тези елементи, и по-специално с оглед на специфичните характеристики на отрасъла и делото (а именно значението на присъщите рискове предвид размера на инвестиционния проект и неговия дългосрочен експлоатационен период), Комисията счита, че най-ниският процент на възвръщаемост може да се вземе предвид при решението дали помощта е била необходима като стимул за реализиране на инвестиционния проект или не.
(237)
Конкуренти № 1 и № 2 потвърдиха, че не съществува референтен показател в отрасъла на дейностите по рафиниране. При все това конкурент № 1 посочи, че би счел референтен показател (а именно норма на възвръщаемост) в размер на 10 % за достатъчен за осъществяването на инвестиционния проект. Комисията отбелязва, че този референтен показател от 10 % е много сходен с IRR в размер на [9-11] % след предоставянето на помощта, която IRR е изпратена през 2008 г. на съвета на директорите на Galp. Поради това Комисията счита, че помощта не надхвърля сумата, която би била счетена за необходима от конкурент за постигане на приемлива IRR.
(238)
Следователно изглежда, че мярката за помощ приближава изчислената IRR до най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal и посочения от конкурент № 1 референтен показател. След добавяне на помощта IRR не превишава нито най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal, нито референтния процент на конкурента, което предполага, че помощта не е прекомерна. Фактът, че инвестиционното решение е било взето през 2008 г. в ситуация, в която коригираната с помощта IRR все още е продължавала да бъде далеч под декларирания най-нисък процент на възвръщаемост сам по себе си не е достатъчен, за да доведе до съмнения относно значението на най-ниския процент на възвръщаемост. От по-ранните изявления на съвета на директорите на Galp е очевидно, че съветът е бил наясно със стратегическото значение на инвестиционния проект за обръщане на тенденцията за намаляване на маржовете от рафиниране. Въпреки че най-ниският процент на възвръщаемост не е бил напълно достигнат, този стратегически елемент изглежда е бил достатъчен, за да обоснове известно отклонение от най-ниския процент на възвръщаемост.
(239)
В резултат на това Комисията счита, че помощта е била необходима като стимул за инвестиране и че не е превишила необходимия размер за тази цел. В тази връзка не е съвсем правилно да се твърди, че всички оператори в Европа са осъществили подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ. Комисията е анализирала и други мерки за помощ за подобни инвестиции. Такъв бе случаят например в решение на Комисията N 283/2004 (52) относно цех за хидрокрекинг на дестилат.
(240)
Като се позова на точка 10 от ННРП в решението за откриване на процедурата, Комисията изрази съмнения относно приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие предвид ограничения брой (150) разкрити работни места в сравнение с размера на помощта (160 млн. EUR), както и дали очакваният принос към регионалното развитие наистина компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта.
(241)
Комисията отбелязва, че, както бе подчертано и от конкурент № 1, размерът на помощта спрямо броя разкрити работни места наистина значително надхвърля нивото на помощ спрямо броя разкрити работни места в предишни скорошни дела за ad hoc помощ (вж. съображение 89). В няколко отрицателни решения за държавна помощ (53) бе заключено, че регионалният принос е недостатъчен въз основа на броя разкрити работни места.
(242)
Португалия приема твърдението, че размерът на помощта спрямо броя разкрити преки работни места е много голям; това обаче се обяснява с капиталоемкия характер на инвестиционния проект, който е присъщ за инвестициите в този отрасъл: в миналото Комисията е одобрявала заявления за схеми за помощ в този отрасъл, подлежащи на индивидуално уведомление, с още по-голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места (54). Португалия счита, че трябва да се вземат под внимание други фактори вместо размера на помощта спрямо броя разкрити преки работни места, например значението на разкриването на непреки работни места, разкриването на временни работи места и други свързани аспекти.
(243)
В предишни решения Комисията винаги е вземала под внимание разкриването на преки работни места. Освен това в редица решения беше взето предвид разкриването на непреки работни места (55).
(244)
Първоначално Португалия заяви, че всяко разкрито (или загубено) пряко работно място ще доведе до три непреки работни места. Съотношението 3:1 беше обосновано с позоваване на други дела в същия отрасъл в Португалия (56), за които Комисията е приела подобни или по-високи съотношения в миналото. Потенциалът за разкриване на непреки работни места произтича от дейности по поддръжка, което е пазарната ниша, която вероятно ще извлече най-голяма полза от проекта. Такъв ще бъде ефектът от увеличената технологична сложност на рафинериите, която ще доведе до сключване на договори с подизпълнители за услуги, които изискват все по-висококвалифицирани служители и техници.
(245)
Португалия подкрепи своя аргумент, като се позова на скорошен работен документ на Комисията относно нефтохимическия отрасъл (57), в който се посочва, че макар в тази промишленост да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че 400 000-600 000 работни места зависят пряко от промишлеността на рафинирането в ЕС. В бележка под линия 41 от същия документ се посочват допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга. Въз основа на тези аргументи би могло да се обоснове по-високо съотношение от 3:1, по-специално 4:1-6:1, а ако се вземе под внимание и разкриването на работни места в логистиката и маркетинга, дори 12:1.
(246)
Португалия също така посочи, че в съпоставителен сценарий „без помощ и без проект“ Petrogal би преструктурирало своите рафинерии и би намалило своята работна сила със 160 преки работни места. Поради това в своята оценка на приноса на помощта към регионалното развитие Комисията следва да вземе под внимание 310 разкрити или запазени преки работни места (58) и приблизително 930 (59)-3 720 непреки работни места, които евентуално произтичат от инвестиционния проект, което би смекчило огромния размер на помощта спрямо броя разкрити преки работни места.
(247)
В допълнение към това Португалия подчерта, че инвестиционният проект представлява най-голямата единична инвестиция, осъществявана някога в Португалия, и ще доведе до разкриването на 3 000 временни работни места в засегнатите региони по време на строителните работи.
(248)
Освен това в предишни съобщения (60), с които беше одобрена регионална ad hoc помощ, Комисията се позова на важността на следните фактори:
-
увеличаване на доходите на служителите (създаване на по-добре платени преки и непреки работни места),
-
социалното благосъстояние в региона (чрез подобрена околна среда и условия на живот, спонсориране на местни мероприятия),
-
подобряване на потенциала на човешките ресурси (чрез обучение, образование, докторски програми),
-
принос към научноизследователската и развойната дейност, трансфера на технологии и ноу-хау (като резултат от инвестицията за усъвършенстване),
-
повече дейности за подизпълнители в засегнатите райони,
-
подобрено използване на съществуващите пристанищни съоръжения.
Тези фактори определено са положителни елементи, които могат да се вземат под внимание в оценката на приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие в Португалия.
(249)
Следователно мненията на Португалия и няколко заинтересовани страни се позовават на други примери за важен принос към регионалното развитие от гледна точка на социално и екологично въздействие, повишено обучение и протоколи с висши учебни заведения.
(250)
Португалия също така се позова на развитието на веригата на доставки и въздействието от изграждането на новите цехове върху националната промишленост, като ще бъде оказано въздействие върху гражданското инженерство, строителството и машиностроенето. Това определено е положително въздействие, но то е или само временно, или е от общо естество (вж. съображение 154).
(251)
Комисията взема под внимание дългосрочните положителни странични ефекти от инвестиционния проект в засегнатите региони, както са представени от Португалия. По-специално, очакваният дълъг експлоатационен период на рафинериите (които се очаква да функционират поне 30 години), положителното въздействие върху отраслите с подизпълнители, значителният обем на обучението и броят на сключените протоколи с училища и университети показват значението на рафинериите в засегнатите региони. Макар че голяма част от тези положителни странични ефекти вече съществуват като последица от дългосрочното съществуване на рафинериите, може да се приеме, че инвестициите определено засилват значението на присъствието на Petrogal в районите на Sines и Oporto.
(252)
Освен това Португалия представи анализ на разходите и ползите от проекта за помощта. Целта на анализа на разходите и ползите е инвеститорът да надхвърли анализа на жизнеспособността на проекта и да вземе под внимание всички (дисконтирани) социални разходи и ползи, произтичащи от проекта. В този контекст в анализа на разходите и ползите се изразяват количествено очакваните ползи, включително размерът на данъците от пряка и непряка заетост, приносът за избягване на безработица (чрез запазване на съществуващи работни места), размерът на данъците върху потреблението, допълнителните приходи за пристанището в Leixões, прякото подпомагане на местните общности и др.
(253)
В анализа на разходите и ползите се заключава, че помощта е от голяма полза за Португалия. Разбира се, географският обхват на анализа на разходите и ползите надхвърля регионите Norte и Alentejo, пряко засегнати от инвестиционния проект. При все това, ако националните ползи се разпределят пропорционално към засегнатите региони в съответствие с тяхната относителна икономическа тежест, регионите Norte и Alentejo ще се възползват от 34,8 % от тези национални ползи.
(254)
Освен това Португалия подчерта, че помощта и произтичащата инвестиция оказват положителни ефекти и в други области на политиката, а не само в областта на регионалното развитие. Португалия подчерта стратегическото значение на инвестиционния проект на национално равнище и от гледна точка на значението му за сигурността на европейските енергийни доставки. Тези положителни ефекти включват намалена зависимост от внос, отговор на увеличаващите се нужди от дизел, подобряване на енергийната ефективност на двете рафинерии и положително въздействие върху околната среда. Тези аргументи не могат да бъдат взети предвид за оценката на приноса на помощта към регионалното развитие.
(255)
Въпреки очевидно непропорционалния prima facie размер на помощта спрямо броя на разкритите работни места, положителните непреки ефекти (непреки работни места, странични ефекти, разкриване на добре платени работни места, подобряване на качеството на човешките ресурси, подобряване на социалното благосъстояние) показват регионален принос за Alentejo и Norte, който не може да се счита за пренебрежим. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения относно приноса на помощта към регионалното развитие са разсеяни.
(256)
В допълнение към това следващите раздели относно прилагането на точка 68, букви а) и б) показват, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла са ограничени, тъй като засегнатите от инвестиционния проект пазари се представят задоволително, тоест на тези пазари не се наблюдава абсолютен или относителен спад. Освен това Petrogal не разполага с голям пазарен дял на съответния пазар „след рафиниране“, с който да може да злоупотребява чрез антиконкурентно поведение. Заместването на вноса на тежка нафта за отрасъла за ароматни продукти оказва ограничено въздействие върху доставчиците от ЕИП. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла не се компенсират от очаквания принос към регионалното развитие, са разсеяни.
(257)
В съответствие с точка 9 от ННРП Petrogal не е дружество в затруднено положение по смисъла на съобщението на Комисията относно Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (61).
(258)
В съответствие с точка 39 от ННРП собственото участие на Petrogal към допустимите разходи е над 25 % (вж. съображение 36 по-горе).
(259)
В съответствие с точка 50 от ННРП допустимите разходи за инвестиционния проект се изчисляват въз основа на допустимите инвестиционни разходи (вж. съображение 35 по-горе).
(260)
В съответствие с точки 71-75 от ННРП правилата за кумулиране на помощта са спазени (вж. съображение 43 по-горе).
(261)
В съответствие с точка 40 от ННРП помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестиционния проект в съответните региони минимум пет години след осъществяването му.
(262)
Поради това Комисията счита, че помощта е в съответствие с общите разпоредби на ННРП.
6.5. Съвместимост с критериите за големи инвестиционни проекти - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(263)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект може да се счита за единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от ННРП, въпреки че рафинериите не са разположени в непосредствена географска близост.
(264)
Макар че двете рафинерии не се намират в непосредствена близост, Португалия счита, че са налице силни икономически, функционални и стратегически връзки между тях. Без инвестицията в цеха за вакуумна дестилация в Matosinhos, свързаната с това инвестиция в цеха за хидрокрекинг в Sines не би била възможна поради риска от чест недостиг на пазара за вакуумен газьол (суровина за цеха за хидрокрекинг). Поради това Португалия счита, че силните функционални връзки правят двете рафинерии икономически неделимо цяло.
(265)
Конкурент № 1 възразява срещу този подход, тъй като счита, че дълготрайните активи на инвестиционния проект могат да се разделят от икономическа гледна точка.
(266)
В едно от мненията на трети страни, получени в отговор на решението за откриване на процедурата, се посочва, че увеличението на производството на тежка нафта е ключово за реализирането на инвестиция от групата La Seda в Sines. Комисията проучи дали инвестицията от La Seda би могла да се счита за единен инвестиционен проект заедно с инвестицията в Matosinhos. Португалия потвърди, че допълнителното количество на произведената тежка нафта ще се използва изключително от Petrogal за вътрешни цели и че тежката нафта няма да се продава на трети страни. Поради това Комисията заключава, че инвестиционният проект не представлява единен инвестиционен проект с инвестиционния проект на La Seda.
(267)
Точка 60 от ННРП се отнася до инвестиционни проекти, които са изкуствено разделени на подпроекти с цел заобикаляне на механизма за коригиране, предвиден да намали максималния интензитет на помощта, който може да се прилага по отношение на инвестиционни проекти над 50 млн. EUR. В този конкретен случай Комисията констатира, че прилаганият интензитет на помощта (12,43 % НСС) е под максималния интензитет на помощта, който следва да се прилага, ако инвестиционният проект бъде счетен за единен инвестиционен проект (14,28 % НСС), и поради това е по-нисък от максималния интензитет на помощта, от който двата проекта биха могли да се възползват поотделно. Поради това максималният интензитет на помощта е бил спазен дори в случай на единен инвестиционен проект и Комисията заключава, че не е необходимо да се проучва дали двата проекта в Sines и Matosinhos представляват единен инвестиционен проект въпреки своята географска отдалеченост, тъй като въпросът не е от значение за оценката на съвместимостта на помощта съгласно ННРП.
(268)
Изчисляването на интензитета на помощта съгласно точка 67 от ННРП зависи от това дали инвестиционният проект се счита за единен инвестиционен проект или за два отделни инвестиционни проекта. Във втория случай, ако инвестициите в двете области бъдат взети поотделно, при изчисляването на интензитета на помощта ще бъдат взети предвид два различни стандартни тавана на интензитет на регионалната помощ, приложими за Sines (40 %) и за Matosinhos (30 %).
(269)
Както бе съобщено от Португалия, общите планирани допустими разходи за инвестиционния проект възлизат на 1 058 934 146 EUR ([] EUR за инвестицията в Sines и [] EUR за Matosinhos) в номинална стойност.
(270)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Sines възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 13,12 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 15,94 %.
(271)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Matosinhos възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 10,66 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 14,68 %.
(272)
В решението за откриване на процедурата Комисията провери различния интензитет на помощта в двата региона - 40 % в Sines и 30 % в Matosinhos - и преизчисли максималния интензитет на помощта чрез претегляне на интензитетите на помощта, като пропорционално се взема предвид инвестицията (в нетна сегашна стойност) в съответния регион спрямо цялата инвестиция. Резултатът е интензитет на помощта от 37,18 %, което отговаря на коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(273)
Дори ако инвестиционният проект беше счетен за единен инвестиционен проект, нетната сегашна стойност на общите инвестиционни разходи би била в размер на 974 064 894 EUR. Общата планирана помощ би била в размер на 121 091 314 EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 % БЕП, а това е под изчисления преди това коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(274)
Поради това, тъй като интензитетът на помощта в БЕП би довел до резултат под коригирания максимален интензитет на помощ с оглед на разпоредбите за коригиране, Комисията счита, че предложеният интензитет на помощта за инвестиционния проект е в съответствие с точка 67 от ННРП.
(275)
Португалия увери, че максималният размер на помощта и максималният интензитет на помощта, определени в настоящото решение, няма да бъдат превишени дори в случай на по-ниски или увеличени допустими разходи.
(276)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно някои въпроси, свързани с оценката на помощта в съответствие с правилата, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП. Тези въпроси са както следва:
-
дали продуктите, засегнати от инвестиционния проект, са единствено дизелово гориво и тежка нафта, както твърди Португалия, или се включват и други продукти, свързани с рафиниране, предвид потенциалната взаимозаменяемост на нефтопреработвателните продукти от гледна точка на предлагането и факта, че тежката нафта може да се счита за междинен продукти по смисъла на точка 69 от ННРП;
-
дали съответният продуктов пазар е на ниво „след рафиниране“ за дизелово гориво и за тежка нафта, както твърди Португалия;
-
дали съответният географски пазар за съответните продукти трябва да се определи на национално равнище, регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнище ЕИП;
-
дали получателят Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които принадлежи Petrogal, са с пазарен дял над 25 % на който и да е от съответните пазари (точка 68, буква а) от ННРП);
-
по отношение на всички съответни продукти: дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, е над 5 % на който и да е съответен пазар, измерено на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на съответния продукт за последните пет години е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(277)
В съображения 278-311 Комисията прави повторна оценка дали са превишени праговете на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) с оглед да прецени дали е необходима задълбочена оценка на инвестиционния проект. Първо, проучват се съответните и считаните за съответни продукти във връзка с инвестиционния проект. Второ, идентифицират се произтичащите от това съответни продуктови пазари. Трето прави се анализ дали оценката следва да бъде на пазара на ниво „след рафиниране“, на пазара на едро или на пазара на дребно. В съображения 312-344 се установяват продуктовият пазар и съответният географски пазар, след което съответният продуктов пазар се оценява по отношение на съответния пазарен дял на Petrogal. На последно място, анализът се насочва към въпроса дали увеличението на производствения капацитет надхвърля 5 % от съответното видимо потребление в ЕИП на пазар, на който ръстът на видимото потребление на съответния продукт в ЕИП е незадоволителен.
(278)
Точка 69 от ННРП гласи следното: „съответният продукт по принцип е продуктът, предмет на инвестиционния проект. Ако съответният проект засяга междинен продукт или ако значителна част от производството не се реализира на пазара, съответен продукт може да бъде продуктът надолу по веригата…“. В бележка под линия 64 към тази точка се уточнява, че „когато инвестиционният проект е свързан с производството на няколко различни продукта, необходимо е да се разгледа всеки един от тези продукти.“
(279)
В решението за откриване на процедурата Комисията идентифицира дизеловото гориво и тежката нафта като продуктите, които са пряко засегнати от инвестиционния проект. Тъй като явно цялото произведено количество тежка нафта се използва за производството на нафтени деривати от Petrogal, нафтените деривати също се считат за съответен продукт. Комисията също така прие твърдението на Portugal, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани в рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум) не са засегнати от инвестиционния проект.
(280)
Комисията отчита обяснението на Португалия, че функционирането на рафинериите следва принципа за производство на множество продукти, при което вложената суровина - суров нефт - се преобразува в множество междинни продукти (например тежка нафта, вакуумен газьол) и крайни продукти (например бензин, дизел). Много от междинните продукти незабавно се използват в рамките на различни стъпки от процеса на рафиниране като суровини („суровинни продукти“), докато други се продават на пазара или се използват като суровина за първичната нефтохимическа промишленост, например тежката нафта се използва за производството на ароматни продукти. Техническата производствена функция зависи по-специално от използвания вид суров нефт (не всички видове суров нефт могат да се преработват от дадена инсталация) и от конкретната техническа конфигурация на рафинерията. Рафинерия, която се стреми към увеличаване на печалбите до максимум, се опитва да оптимизира своите печалби от цялата гама продукти, така наречения „марж от рафиниране“, като коригира производството на различните продукти и като се вземат предвид техническите ограничения, произтичащи от производствената функция (и използвания вид суров нефт) и цените на суровините и произведените продукти. При все това възможностите за коригиране на конфигурацията на съществуваща рафинерия без допълнителни инвестиции са изключително ограничени.
(281)
Отрасълът на рафинирането бе изправен пред структурни промени през последното десетилетие. По-леките видове суров нефт стават все по-редки и се заменят все повече с по-тежки видове суров нефт. Същевременно пазарните нужди от дизелово гориво (все по-широко използван заместител на бензина като гориво) бързо нараснаха. Обратно, нуждите от течно гориво, което се използва за производство на електроенергия и в морския транспорт, намаляват и се очаква допълнително да се понижат (поради заместването му в тези случаи с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен). ЕС е нетен вносител на дизелово гориво и износител на бензин (най-вече към пазара на САЩ, който се очаква да се свие).
(282)
Както бе обяснено от Португалия и потвърдено от конкуренти № 1 и № 2, икономическата причина за инвестиционния проект, от една страна, е да се позволи на рафинериите да обработват по-тежки видове суров нефт, а от друга страна, да се промени тяхната конфигурация по начин, който позволява на рафинериите да произвеждат повече дизелово гориво и по-малко течно гориво.
(283)
Както бе описано в раздел 2.2, дизеловото гориво и тежката нафта са пряко засегнатите от инвестиционния проект продукти. Всъщност чрез инвестиционния проект ще се увеличи производството на дизелово гориво (за сметка на течното гориво) и производството на тежка нафта, което според Португалия е неизбежен страничен ефект, дължащ се на технически причини. Комисията отбелязва твърдението на Португалия, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани от рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум), не са засегнати от инвестиционния проект.
(284)
При все това в официалното разследване Комисията установи, че инвестицията в Matosinhos за новите цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг също така ще доведе до производството на вакуумен газьол. Увеличеното производство на дизелово гориво ще се осъществява в Sines, където новият цех за хидрокрекинг ще използва като суровина вакуумния газьол, произведен в рафинериите в Matosinhos и Sines. Като последствие от това вакуумният газьол също трябва да се счита за пряко засегнат от инвестицията продукт, тъй като инвестиционният проект ще доведе до значително увеличение на неговото производство в рафинерията в Matosinhos.
(285)
Португалия заяви, че вакуумният газьол ще бъде използван единствено като суровина за цеха за хидрокрекинг в Sines. Поради това той трябва да бъде счетен за междинен продукт за увеличеното производство на дизелово гориво и да не се оценява отделно. Португалия също така заяви, че необходимите стабилни и сигурни доставки на суровини за цех за хидрокрекинг с размерите на този в Sines не биха могли да се гарантират чрез закупуване на необходимите количества на пазара. Това се дължи на изключително ограничения размер и значителната нестабилност на отворения пазар за суровини за вакуумна дестилация, който е спот пазар. Като последствие от това с доставките на вакуумен газьол от Matosinhos до Sines не се изключват потенциални доставки от трети страни.
(286)
Комисията приема, че вакуумният газьол се счита за междинен продукт и че значителна част от произведения вакуумен газьол не се продава на пазара (като същевременно не се изключват доставки от трети страни). В този случай, както е определено в точка 69 от ННРП, може да се заключи, че по отношение на новия цех за вакуумна дестилация и новия цех за висбрекинг в Matosinhos съответният продукт е продуктът надолу по веригата, а именно дизеловото гориво.
(287)
Комисията също така отбелязва, че конкурент № 1 счита, че остатъците от хидрокрекинг могат да се считат за засегнат от инвестиционния проект продукт (вж. съображение 92). Тъй като Португалия обясни, че поради използването на технология за изокрекинг производството на такива остатъци е на практика пренебрежимо малко (вж. съображение 183), Комисията не счита остатъците от хидрокрекинг за съответен продукт.
(288)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали дизеловото гориво и нафтата са единствените съответни продукти, като изтъкна факта, че нафтата може да се счита за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП, както и че нафтените деривати биха могли да се считат за съответни продукти, за които може би трябва да се проведат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(289)
Португалия представи следните обяснения:
-
Терминът нафта обхваща както тежката, така и леката нафта; тежката и леката нафта не са взаимозаменяеми, нито в производството им, нито в тяхното използване.
-
Тежката нафта е продукт, който се използва като суровина в процесите по рафиниране и в производството на широка гама химически продукти, не само в производството на ароматни продукти.
-
Инвестиционният проект води до допълнително производство на тежка нафта в Sines: производството на тежка нафта в рафинерията в Sines е увеличено с [200-250] хил. тона годишно.
-
По-голямата част от тежката нафта, произведена в рафинерията в Sines, се превозва до рафинерията на Petrogal в Matosinhos, където се преработва заедно с внесената тежка нафта от други държави и произведената тежка нафта в самата рафинерия в Matosinhos (средно [650-700] хил. тона през периода 2007-2009 г.) в продукт от реформинг (62). Общият обем тежка нафта, който се подлага на реформинг в рафинерията в Matosinhos, е [1 000-1 050] тона (средно през периода 2007-2009 г.).
-
От целия допълнително произведен обем от [200-250] хил. тона тежка нафта в Sines, [100-150] хил. тона се превозват до Matosinhos (остатъкът се използва като суровина за хидрокрекинг в Sines) и заменят [100-150] хил. тона вносна тежка нафта; обемът на вноса в размер на [250-300] хил. тона преди инвестицията се понижава на [100-150] хил. тона, тоест с [50-60] %.
-
92 % от внесената тежка нафта през 2009 г. е с произход извън ЕИП, 8 % -от ЕИП (63).
-
Собственият производствен капацитет за тежка нафта в рафинерията в Matosinhos (средно производство за периода 2007-2009 г.: [650-700] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект.
-
Продуктът от реформинг е междинен продукт, който се използва за производство на ароматни продукти.
-
Производственият капацитет за продукт от реформинг не се променя от инвестицията.
-
Произведеният от реформинг продукт в Matosinhos се използва като суровина за цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos.
-
В цеха за ароматни продукти се произвежда широка гама първични ароматни продукти или нафтени деривати, по-специално бензен, толуен, ортоксилен, параксилен и разтвори.
-
Производственият капацитет на цеха за ароматни продукти (средно количество на продажбите през периода 2007-2009 г.: [400-450] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект и не се планира разширяване.
-
Цехът за ароматни продукти е самостоятелно стопанско звено; вътрешната цена за тежката нафта е вносната цена на тежката нафта и това положение ще се запази след осъществяване на инвестицията. Продажната цена на продукта от реформинг, заплащана от цеха за ароматни продукти, се изчислява и ще продължи да се изчислява след осъществяване на инвестицията на [10-20] % от равностойността на вноса на нафтата (CIF NEW) и [80-90] % от равностойността на износа на бензина (RBOB USA), както и транспортните разходи от Sines до Porto.
-
Разходите за суровини (тежка нафта) представляват около [90-100] % от общите производствени разходи за производството на ароматни продукти. Допълнителното производство на тежка нафта в Sines представлява около 14 % от общото количество тежка нафта, което се подлага на реформинг.
-
Първичните ароматни продукти се продават на пазара на нефтохимическата промишленост по пазарни цени; със своя пазарен дял под [0-5] % Petrogal е получател на цената на пазара за ароматни продукти на ЕИП. Общият оборот на цеха на Petrogal за ароматни продукти беше около [] млн. EUR през 2009 г. След реализирането на инвестицията [] % от оборота (около [] млн. EUR въз основа на оборота за 2009 г.) ще бъдат резултат от допълнителното производство на тежка нафта в Sines.
(290)
Комисията отбелязва, че конкурент № 1 счита, че тежката нафта е междинен продукт и че оценката трябва да включва нафтените деривати като съответни продукти.
(291)
С оглед да се вземе решение дали трябва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за нафтените деривати, е необходимо да се даде тълкувание на текста в точка 69 от ННРП. В точка 69 се посочва, че съответният продукт може да бъде продуктът надолу по веригата, когато продуктът от инвестицията е междинен продукт и значителна част от произведените продукти не се продава на пазара. Този текст е насочен към ситуации, в които нарушаващият ефект от помощта върху конкурентите не се усеща или се усеща само отчасти на пазара на междинния продукт и вместо това се прехвърля на пазара на крайния продукт. Въз основа на информацията, представена от Португалия относно определението на съответните продукти, Комисията счита, че помощта не засяга нито производствения обем, нито производствените разходи, нито пък поведението при ценообразуването на цеха за ароматни продукти на Petrogal. Освен това количеството на допълнително произведената тежка нафта в Sines е маловажно в сравнение с общото количество тежка нафта, използвана за реформинг. Поради това Комисията счита, че пазарите на ароматни продукти не са засегнати или са засегнати само непряко и в малка степен (чрез непряко намаляване на вносната цена на нафтата, вж. следващия раздел) от помощта за инвестиционния проект.
(292)
Поради това Комисията счита, че не е необходимо да се извършват тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за пазарите на ароматни продукти.
(293)
Същевременно Комисията счита, че помощта може да засегне пазара на нафта, доколкото инвестиционният проект позволява замяна на вноса и принуждава доставчиците да намерят други купувачи на пазара на тежка нафта. Поради това Комисията извърши тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) по отношение на тежката нафта като съответен продукт.
(294)
В точка 69 от ННРП се посочва, че съответният продуктов пазар включва съответния продукт и неговите заместители, считани за такива от потребителя (от гледна точка на характеристиките, цените и предвидената употреба на продукта) или от производителя (посредством гъвкавост на производствените инсталации).
(295)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение относно съответния пазар за съответния продукт или продукти поради трудности при категоричното идентифициране на списъка със съответните продукти.
(296)
В решението за откриване на процедурата Комисията заключи, че няма заместители на дизеловото гориво от гледна точка на потребителите. При все това имаше съмнения относно заменяемостта при производството на дизелово гориво от гледна точка на предлагането, тъй като гъвкавостта на производствените инсталации би могла да доведе до производството на други видове продукти (най-вече бензин) чрез промяна на конфигурациите на рафинериите.
(297)
За да разсее тези съмнения, Португалия заяви, че в решението на Комисията за сливане (64), цитирано от Комисията, се разглежда различен контекст, в който дисбалансът между търсенето и предлагането на пазарите на бензин и дизелово гориво е много по-маловажно от сега, и поради това нивото на гъвкавост при превключването между производството на тези два продукта е било достатъчно високо. При все това според Португалия с важното увеличение на нуждите от дизелово гориво от 2000 г. насам тези равнища на избор вече не са достъпни и понастоящем няма допълнителен капацитет, който да отговори на търсенето.
(298)
Макар че това обяснение не изключва изцяло възможността съоръженията за производство на дизелово гориво да се използват за производството на бензин, изглежда нереалистично да се приеме, че дадено предприятие може да изразходва над 1 млрд. EUR, за да увеличи своя капацитет за производство на бензин, при условие че в Европа съществува излишък на производството на този продукт. Различни проучвания (65) сочат спад на нуждите от бензин и остатъчно течно гориво и увеличение на нуждите от дизелово гориво на европейския пазар за моторни горива. Този преход в моделите на търсене означава, че рафинериите произвеждат прекомерни количества от продукти, чието търсене и стойност намаляват, и недостатъчни количества от продукти с нарастващо търсене и стойност (66). Прогнозите за потреблението на бензин в Европа показват значителен спад в периода 2010-2030 г. в резултат на преминаването от коли с бензиново гориво към коли с дизелово гориво и въвеждането на алтернативни източници на енергия. Наличните проучвания също така сочат, че нуждите от бензин ще намалеят поради използването на коли с по-висока енергийна ефективност в САЩ (основен пазар за износ на европейския излишък) и очакваната бъдеща роля на електрическите автомобили.
(299)
Поради това Комисията счита, че в този конкретен случай за този вид инвестиция и в контекста на средносрочната тенденция на продуктовия пазар за съответен продукт следва да се счита дизеловото гориво, включително от гледна точка на предлагането.
(300)
В съответствие с разглеждането на съответните продукти вторият съответен продуктов пазар, който трябва да се проучи, е пазарът на тежка нафта. В рафинерията в Sines производството на тежка нафта е страничен продукт от производството на дизел, а дизеловото гориво е основната причина за инвестицията. Тежката нафта се използва при производството на много широка гама химически продукти, не само при производството на ароматни продукти. В общата си употреба тя не може да се замени с никакви заместители. Поради това Комисията счита, че пазарът на тежка нафта е съответен пазар от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(301)
Поради това Комисията счита, че съответните продуктови пазари от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са продуктовите пазари за дизелово гориво и тежка нафта. За информация ще бъдат представени и данни за нафтените деривати.
(302)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение по въпроса дали тези пазари следва да се оценят на ниво „след рафиниране“, търговия на едро или търговия на дребно.
(303)
Конкуренти № 1 и № 2 считат, че съответният продуктов пазар следва да бъде разширен до продажбите на дизелово гориво на едро и дребно (вж. съображения 93 и 116). Португалия счита, че при делата за държавна помощ подходящото равнище на оценка е нивото „след рафиниране“. В разпоредбите на ННРП не се уточнява на кое ниво следва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б), и по-специално теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(304)
В зависимост от проблема, който трябва да се анализира, и съответната хипотеза за вреда в политиката за защита на конкуренцията се оценява конкурентната ситуация на пазарите на различни равнища - производство, дистрибуция (на едро) и търговия на дребно. Пазарните участници, например в автомобилния сектор, са потребителите и продавачите на отделни коли на равнището на търговията на дребно, дилърите и дистрибуторите на коли на равнището на търговията на едро и дистрибуторите и производителите на производствено равнище. За продуктите, засегнати от настоящото решение, пазарните участници са например собствениците на автомобили и бензиностанциите на пазара на дребно, бензиностанциите и дистрибуторите на пазара на едро и рафинериите и дистрибуторите на пазара „след рафиниране“.
(305)
В настоящото решение производственото равнище отговаря на нивото „след рафиниране“. Португалия потвърди, че пазарът „след рафиниране“ е еквивалентен на общия пазар на дизелово гориво. Според Португалия понятието „продажби „след рафиниране“ включва всички реализирани продажби на големи партиди при договорени в момента условия (директно от рафинерията) на нефтени компании (включително собствените дружества на Galp Energia), търговци, прекупвачи или големи промишлени потребители, включително внос на дизелово гориво (67). Продажбите „след рафиниране“ в Португалия представляват всички продажби „след рафиниране“ на Petrogal минус износа плюс вноса в Португалия. Поради това предлагането на пазара „след рафиниране“ в Португалия включва Petrogal и рафинерии извън Португалия, които изнасят своите продукти към Португалия, а търсенето на пазара на дизелово гориво обхваща например различни вериги на дистрибутори на петрол като Petrogal, Repsol, CEPSA и BP, които купуват или получават доставки от Petrogal или пък внасят дизелово гориво от места извън Португалия.
(306)
Основната цел на контролирането на инвестиционната помощ не е да се предпазят потребителите (или търговците) от нежелателни последици от антиконкурентно поведение, например намаляване на потребителските такси чрез монополно ценообразуване от картели или пазарни участници, които злоупотребяват със своето господстващо положение на пазара. Всъщност инвестиционната помощ позволява увеличаване на продукцията на пазара и така води до намаляване на цените, което prima facie е от полза за потребителите, поне в краткосрочен и средносрочен план.
(307)
Преследваната цел на контролирането на инвестиционната помощ е по-скоро защита на други производители и икономиките на други държави членки от прекомерни нарушаващи ефекти на помощта върху конкуренцията и търговията (по-специално ефекти, които надхвърлят нивото на нарушаване, считано за съвместимо с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора). Тази конкуренция между производителите се наблюдава на производственото равнище, а в този случай конкуренцията между рафинериите е на нивото на продажбите „след рафиниране“.
(308)
Макар че целта на стандартните тавани за регионална помощ, определени в картите за регионална помощ, и на коригирането на интензитета на помощта за големи инвестиционни проекти съгласно точка 60 от ННРП е да се наложи стандарт и (за големи проекти) постепенно повишаващо се ниво на защита срещу нарушаване на конкуренцията и ефекти върху търговията, тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са проектирани така, че да филтрират за последваща задълбочена оценка ситуации, в които конкуренцията между производителите може да е засегната особено тежко. С теста съгласно точка 68, буква б) се проучва до каква степен инвестиционната помощ включва голямо увеличение на капацитета, което позволява на получателя на помощта да предлага големи количества от даден продукт на пазар, намиращ се в абсолютен или относителен спад, при по-благоприятни условия от условията на конкуренти, които не получават помощ. С теста съгласно точка 68, буква а) се проучва до каква степен инвестиционната помощ ще запази, подсили или създаде силна позиция на пазара за получателя на помощта, с която би могло да се злоупотреби от доминиращ пазарен участник, например чрез изтласкване на конкуренти от пазара. И в двата случая конкурентите могат да загубят пазарни дялове на пазара на производствено равнище, доходността им да се понижи или да бъдат изтласкани от пазара, а потенциалните конкуренти могат да бъдат възпрепятствани от навлизане на пазара.
(309)
Поради това Комисията счита, че тестовете трябва да се извършат на производствено равнище. Всъщност пазарната ситуация на производствено равнище е от решаващо значение, тъй като в решенията за държавна помощ за производствени съоръжения се оценяват ефектите от помощта върху конкуренцията между производителите и върху търговията между държавите членки. Освен това може да се предположи, че когато пазарният дял на получателя нагоре по веригата („след рафиниране“) е висок, това само по себе си създава достатъчно голяма вероятност от значително нарушаване на конкуренцията, независимо от пазарния дял надолу по веригата. Поради това макар че продажбите на дизелово гориво на нивото за търговия на едро и дребно бяха включени в определенията на съответните продуктови пазари в предишни дела на Комисията за сливане (68), няма нужда те да се вземат под внимание за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(310)
Тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са прости филтри, чиято цел е да се идентифицират по механичен начин рискови ситуации за конкуренцията и търговията. Подробният анализ на тези рискове обаче е цел на последващата задълбочена оценка. Макар че обикновено задълбочената оценка е насочена към ситуацията на пазара на производствено равнище, може да е необходимо да се анализира въздействието от помощта на пазарите надолу по веригата, например в случай на изтласкване на конкуренти от пазара.
(311)
Поради това, като се взема под внимание практиката на Комисията при вземане на решения относно дела за държавна помощ в други икономически отрасли, и по-специално автомобилния отрасъл (69), както и фактът, че инвестиционният проект включва разходи единствено за нефтопреработвателните дейности на Petrogal, за целите на прилагане на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) нивото „след рафиниране“ е единственото релевантно ниво за настоящото решение.
(312)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на дизелово гориво следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(313)
Португалия счита, че съответният пазар на дизелово гориво следва да бъде по-широкообхватен от националния пазар, за предпочитане пазара на Западна Европа или пазара на ЕИП. Конкуренти № 1 и № 2 не правят разлика между отделните равнища на пазара, които трябва да се оценят. Те твърдят, че съответният географски пазар следва да бъде пазарът на Португалия или в краен случай пазарът на Иберийския полуостров.
(314)
През 1997 г. Комисията прие известие относно определянето на съответния пазар по смисъла на общностното право на конкуренция („известието“) (70). В известието се посочва, че съответният географски пазар обхваща територия, в която съответните предприятия участват в доставката и търсенето на продукти или услуги, където условията на конкуренция са достатъчно хомогенни и която може да се разграничи от съседните пространства поради това, че условията на конкуренция се различават значително в това пространство.
(315)
Идеята на известието е да служи като инструмент за оценка на антитръстовата политика и политиката за контрол на сливанията. Известието се основава на правомощията за разследване, достъпни съгласно тези политики, и не се прилага пряко по отношение на държавната помощ. В известието изрично се признава, че „основното внимание при оценката на делата, свързани с държавна помощ, се отделя по-скоро на получателя на помощта и съответната индустрия/сектор, отколкото на идентифицирането на ограниченията на конкуренцията, с които се сблъсква получателят на помощ“. Независимо от това в известието се посочва, че елементите на подхода, разработен в него, „могат да се използват като основа за оценката на делата за държавна помощ“.
(316)
Към сегашния момент Комисията все още не е публикувала известие относно принципите и подхода за определяне на съответния продуктов и географски пазар при дела за държавна помощ. Самите ННРП не съдържат указания как да бъде определен съответният географски пазар. При все това в точка 70 от ННРП се включва текст, в който изглежда се отдава известно предпочитание за оценка на равнище ЕИП: „За целите на букви а) (…) продажбите (…) се определят за подходящо ниво (…), обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(317)
Подходящото определение на географски пазар трябва да се разгледа в контекста на теорията за вредата, която стои в основата му. При все това изглежда разумно да се приеме, че целта на теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП във връзка с пазарни дялове, надхвърлящи 25 %, е да се защитят конкурентите в ЕИП от изключване от пазара, на който извършват дейност, или от възпрепятстване да навлязат на този пазар, (изместени) от антиконкурентното поведение на получател на помощ с пазарна сила.
(318)
За целите на настоящото решение не е от значение да се определи точният географски обхват на пазара на производствено равнище, тъй като пазарният дял на Petrogal надхвърля прага от 25 % само на националния пазар. Достатъчно е да се провери дали националният пазар представлява съответния географски пазар. Бяха проучени аргументите, представени от конкурентите, по които Португалия изрази становище, по-специално относно пречките за вноса и ограничения капацитет за съхранение. Беше заключено, че определение на географския пазар, което се отклонява от обичайния подход за определяне на пазар за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) като пазара на ЕИП и което определя националния пазар като съответния географски пазар, може да бъде основателно само ако има ясни признаци, че пазарът е затворен в по-голямата си част. Поради това е необходимо да се оцени дали има пречки за търговията, които биха попречили на предприятията, конкуриращи се с Petrogal на пазара на едро, да внасят дизелово гориво от рафинерии извън Португалия, ако цените на пазара „след рафиниране“ в Португалия надхвърлят цените на по-големия пазар.
(319)
В този контекст бе отбелязано следното:
-
Дизеловото гориво, продавано на пазара на Португалия, е със същите технически характеристики като дизеловото гориво, продавано в съседните държави.
-
Няма вносни мита за търговия в рамките на ЕИП.
-
Няма регулаторни или административни ограничения върху вноса в Португалия.
-
Статистическите данни, предоставени от Португалия (вж. съображение 195), показват наличието на търговски потоци както внос в Португалия, така и износ от Португалия към съседни държави. Износът е намалял поради увеличените нужди от дизелово гориво в Португалия.
-
Вносът се осъществява чрез морски и сухопътен транспорт; обемът на вноса през последните години в голяма степен бе реакция на външни събития и се увеличи значително за този период. Увеличението на вноса показва, че другите оператори разполагат с алтернативни варианти за доставки и имат възможност да заменят преките доставки от рафинериите на Petrogal с внос. От информацията, представена от Португалия (вж. съображение 195), става ясно, че това е особено валидно за 2009 г., когато производството беше спряно за няколко седмици след инцидент в рафинерията в Sines.
-
Португалия отхвърля твърденията, че Petrogal контролира над 90 % от съществуващия капацитет за съхранение и пояснява, че капацитетът за съхранение на трети страни представлява капацитет за доставки на 2,9 млн. тона годишно, което представлява над 50 % от националния пазар. Нито един конкурент не е изразил интерес да закупи допълнителен капацитет за съхранение, когато такъв е бил предложен за продажба.
-
Комисията прикани конкурентите да дадат конкретни примери, с които да потвърдят съществуването на тези пречки за търговията или описания на ситуации, в които са били изправени пред трудности при вноса на дизелово гориво, но те не представиха такава информация.
(320)
В отсъствието на конкретни примери и въз основа на информацията, предоставена от Португалия относно капацитета за съхранение и вноса, се заключава, че няма доказателства за съществуването de facto на ограничения по отношение на наличността на капацитет за съхранение и други пречки за вноса на дизелово гориво.
(321)
Що се отнася до цените на дизеловото гориво на Petrogal, закупено от трети страни, те изглеждат сходни с разходите за внос на дизелово гориво в Португалия. Както бе предложено от Португалия при уведомлението и както бе посочено в част 3.4.3 от решението за откриване на процедурата, цените на ниво „след рафиниране“ се определят по международните ценови котировки за продуктите, за продуктите от рафиниране в Португалия - по цените на Platts (Rotterdam) за региона на Северозападна Европа плюс спредове (транспорт, товари, застраховки, загуби и други). Това предполага по-голям пазар от националния (португалски) пазар. Конкурентите не представиха никакви аргументи относно цените „след рафиниране“, прилагани от Petrogal, а ограничиха своите коментари до пазарната сила и позицията на Petrogal. Конкурент № 1 отбеляза, че съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво е твърде ниско, за да се оправдае проучването на регионален пазар, но не посочи недостиг на дизелово гориво или ситуация, в която контролирането на капацитета за съхранение би изправило конкурентите пред трудности.
(322)
Конкурент № 2 отбеляза (вж. съображение 109), че инвестиционният проект би превърнал Petrogal в нетен износител на други пазари и би подсилил неговата пазарна позиция на Иберийския полуостров.
(323)
Поради това не може да се заключи, че съответният географски пазар на дизелово гориво е националният пазар, тъй като изглежда няма ограничения за вноса на дизелово гориво в Португалия, нито за износа към съседни държави. Следователно съответният географски пазар е поне регионалният пазар, а именно пазарът на Иберийския полуостров.
(324)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на тежка нафта следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(325)
Португалия счете, че съответният географски пазар на тежка нафта и нафтени деривати е поне пазарът на ЕИП, ако не и световният пазар. Конкурентните не възразиха срещу това определение на съответен географски пазар.
(326)
Мнението на Португалия не бе отхвърлено от заинтересованите страни и с оглед на факта, че тежката нафта е стока, която се пренася лесно на големи разстояния при ниски транспортни разходи, съответният географски пазар е поне пазарът на ЕИП (71).
(327)
Точка 68, буква а) от ННРП гласи, че Комисията предприема задълбочена оценка, ако „делът на бенефициера в продажбите на съответния продукт (съответните продукти) на съответния пазар (съответните пазари) преди инвестицията е над 25 % или ще бъде над 25 % след инвестицията“.
(328)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да потвърди дали прагът, определен в точка 68, буква а) от ННРП, е бил превишен поради съмнения за подходящото определение на съответния продуктов и географски пазар и съответното ниво на оценка („след рафиниране“, търговия на едро, търговия на дребно). Освен това нямаше налични данни на равнище група (включително пазарни дялове на ENI). Липсваха данни и за нафтените деривати.
(329)
Данните, предоставени от Португалия, показват, че пазарният дял на Petrogal „след рафиниране“ би бил под 25 % на регионалния пазар (Иберийски полуостров), както вече бе посочено в решението за откриване на процедурата и потвърдено от Португалия по време на официалното разследване. Тази информация се отнася единствено до производствения капацитет на Petrogal с оглед на факта, че Португалия обяви, че ENI не присъства на ниво „след рафиниране“ на Иберийския полуостров. Делът на Petrogal на пазара на дизелово гориво „след рафиниране“ на равнище група (включително пазарните дялове на ENI) за Западна Европа и ЕИП също е под 25 %, както е видно от данните, предоставени от Португалия (вж. таблици 6 и 7 по-долу).
Таблица 6
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара в Западна Европа (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Таблица 7
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Въз основа на стойностите в таблици 6 и 7 по-горе се заключава, че Petrogal не осъществява над 25 % от продажбите на съответния продукт на съответния пазар на регионално равнище (Иберийски полуостров), както и на равнище Западна Европа и ЕИП, включително дяловете на пазара „след рафиниране“ на нивото на група ENI. Поради това прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на дизеловото гориво.
(331)
Тъй като комбинираният пазарен дял на ENI и Petrogal не превишава 25 %, не е нужно да се проучва дали пазарният дял на Petrogal се контролира от ENI до степен, която изисква да се вземе под внимание техният комбиниран пазарен дял.
(332)
В съответствие с информацията, предоставена от Португалия, повечето рафинерии, които произвеждат тежка нафта, я преработват вътрешно за собствено потребление. Данните относно пазарните дялове, предоставени от Португалия за целите на теста съгласно точка 68, буква а), са свързани с продажбите в ЕИП, а именно на търговския пазар, както се изисква от теста.
(333)
За да се провери дали инвестиционният проект е съвместим с точка 68, буква а) от ННРП, трябва да се анализира пазарният дял на Petrogal преди и след осъществяването на инвестиционния проект и да се провери дали той надхвърля 25 %.
Таблица 8
Пазарни дялове на Petrogal на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Бензен
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Таблица 9
Пазарни дялове на ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
n.a.
599
n.a.
599
Таблица 10
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Въз основа на стойностите в таблици 8-10 се заключава, че Petrogal, самостоятелно и в комбинация с ENI, разполага с пазарни дялове под 25 % за съответния продукт на съответния продуктов пазар на тежка нафта на равнище ЕИП. Пазарният дял на Petrogal не надхвърля 25 % и на пазарите на деривати.
(335)
Освен това общото вътрешно производство на тежка нафта, което се използва от Petrogal за собствено потребление и което не се отразява в горепосочените данни за пазарния дял в таблица 8, е по-малко от [ 5] % от размера на пазара на дребно в ЕИП. Допълнителното производство в рафинерията в Sines възлиза на около [ 5] %.
(336)
Въз основа на тези съображения се заключава, че прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на тежката нафта.
(337)
Точка 68, буква б) от ННРП гласи, че Комисията извършва задълбочена оценка, ако „създаденият с проекта производствен капацитет е над 5 % от пазара на съответния продукт, измерен на база данни за видимото потребление, освен ако средният годишен ръст на видимото потребление през последните пет години е по-голям от средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство“.
(338)
В точка 70 от ННРП се пояснява, че „…за целите на точка 68, букви а) и б) продажбите и видимото потребление се определят за подходящо ниво от класификацията Prodcom, обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(339)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти относно това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на продукта за последните пет години (преди започване на работа по проекта) е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(340)
Средният годишен растеж (compound annual growth rate - CAGR) на видимото потребление на дизелово гориво в ЕИП за периода 2001-2006 г. е около 2,12 % в количествено изражение или 15,38 % в стойностно изражение. Съответстващият CAGR на БВП в ЕИП за периода 2001-2006 г. достигна 2,06 % в реално изражение (да се отнесе към количествено изражение) и 4,12 % в номинално изражение (да се отнесе към стойностно изражение).
(341)
От това следва, че пазарът на дизелово гориво не може да се счита за незадоволително представящ се пазар, ако се вземе предвид CAGR, както в количествено, така и в стойностно изражение, и се сравни съответно с ръста на БВП в номинално и реално изражение. Поради това не е нужно да се проверява дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на съответния пазар.
(342)
За да се проучи дали инвестиционният проект отговаря на точка 68, буква б) от ННРП Комисията трябва да провери дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, е по-малък от 5 % от размера на пазара, измерен на база данни за видимото потребление на съответния продукт, освен ако средният годишен ръст на видимото му потребление през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(343)
Португалия предостави следните данни, представени в таблици 11-13 по-долу. Стойностите в колоната за пазара на ЕИП са идентични със стойностите за пазара на ЕИП (продажби) в таблиците за пазарния дял. Тъй като размерът на пазара за търговия на дребно (продажби) е по-малък от обема на видимото потребление, включително собственото потребление, в данните за увеличението на производствения капацитет се надценява важността на увеличението. Следователно може да се твърди, че това представлява най-неблагоприятният сценарий.
Таблица 11
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Sines спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 12
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Matosinhos спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 13
Съотношение на комбинираното увеличение на производствения капацитет (в рафинериите в Sines и Matosinhos) спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Във всички случаи увеличението на производствения капацитет за продуктите, изброени в таблици 11-13, е под 5 % на съответните продуктови пазари на равнище ЕИП. Следователно се счита, че инвестиционният проект не води до превишаване на прага, определен в първата част на точка 68, буква б) от ННРП.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(345)
Въз основа на данните, представени в съображения 278-344, инвестиционният проект не води до превишаване на праговете, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП, по отношение на съответните продукти. Поради това не е нужно да се извършва задълбочена оценка на помощта след откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора.
(346)
В заключение, предложената регионална инвестиционна помощ в полза на Petrogal отговаря на всички условия, заложени в ННРП, за да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) от Договора. Поради това не е нужно да се оценява дали помощта би могла да бъде одобрена въз основа на други дерогации, съдържащи се в Договора.
(347)
Португалия по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието на английски език като единствения език, чийто текст е автентичен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, която Португалия планира да предостави на Petrogal в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност (121 091 314 EUR в намалени цени), която представлява максимален интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени, е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
2. Следователно привеждането в действие на държавната помощ, посочена в член 1, параграф 1, е разрешено. В случай на отклонение от планираните допустими разходи и от нотифицирания график за предоставяне на държавната помощ Португалия няма да превиши максималния размер на помощта от 121 091 314 EUR в намалени цени и максималния интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени.
Член 2
1. Португалия представя междинни доклади на Комисията на всеки пет години, считано от датата на настоящото решение. В междинните доклади се съдържа актуализирана информация относно размера на предоставената държавна помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
2. Освен това в шестмесечен срок след предоставянето на последния транш от държавната помощ въз основа на нотифицирания график за предоставяне на помощта Португалия представя подробен окончателен доклад с включена информация относно платения размер на държавната помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 3 август 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
3. august 2011,
riigiabi SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)) kohta, mida Portugal kavatseb anda äriühingule Petrogal
(teatavaks tehtud numbri C(2011) 5546 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/466/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
19. novembri 2009. aasta kirjas teavitas komisjon Portugali oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus sihtotstarbelise regionaalabi suhtes, mida kavatsetakse anda äriühingu Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (edaspidi „Petrogal”) investeerimisprojekti tarbeks seoses äriühingu naftatöötlustegevusega Sinesis ja Matosinhoses (edaspidi „investeerimisprojekt”). 9. detsembri 2009. aasta kirjas esitas Portugal algatamisotsuse mittekonfidentsiaalse, avaldamiseks ettenähtud versiooni.
(2)
17. detsembri 2009. aasta kirjas palus Portugal pikendada tema märkuste esitamise tähtaega ühe kuu võrra. 22. detsembril 2009 nõustus komisjon selle taotlusega. Portugal esitas oma märkused 21. jaanuari 2010. aasta kirjas.
(3)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.
(4)
Komisjonile esitasid oma märkused naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühendus (Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação), (3) Portugali tööstusettevõtete liit (Confederação da Indústria Portuguesa), (4) energiatõhususe assotsiatsioon (Associação para a eficiência energética), (5) konkurent nr 2, (6) Petrogaliga konkureeriv ettevõtja, (7) konkurent nr 1, (8) (9) töötajate ametiühing (União Geral de trabalhadores), (10) Sinesi omavalitsus, (11) Portugali töötajate ametiühingute liit (Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses) (12) ning Portugali kaubandus- ja tööstuskoda (Associação Industrial Portuguesa) (13).
(5)
Komisjon edastas need märkused Portugalile 9., 10., 17. ja 19. märtsi 2010. aasta kirjades ning andis talle võimaluse vastata; Portugal esitas oma märkused 8. aprilli 2010. aasta kirjas.
(6)
15. ja 28. juuli 2010. aasta (14) kirjades küsis komisjon täiendavat teavet ning Portugal esitas selle vastavalt 16. ja 23. augusti 2010. aasta kirjades.
(7)
4. ja 5. augusti 2010. aasta kirjades küsis komisjon konkurentidelt nr 1 ja 2 selgitusi, mis esitati 10. ja 15. septembri 2010. aasta kirjades. 20. septembri 2010.aasta kirjas edastati need selgitused Portugalile märkuste esitamiseks.
(8)
17. septembri ja 1. oktoobri 2010. aasta kirjades küsis komisjon Portugalilt lisateavet. Portugal vastas 18. ja 29. oktoobril 2010.
(9)
13. oktoobri 2010. aasta kirjas küsiti konkurentidelt nr 1 ja 2 konkreetseid üksikasju seoses nende 10. ja 15. septembril 2010 saadetud vastustega.
(10)
21. ja 28. oktoobri 2010. aasta kirjades küsis komisjon Portugalilt lisateavet. Portugal vastas 12. novembril saadetud kirjas.
(11)
10. novembril 2010 saadetud kirjas esitas konkurent nr 1 selgitused oma 15. septembri 2010. aasta kirjale. 12. novembril 2010 edastati need selgitused märkuste esitamiseks Portugalile, kes vastas kirjaga 19. novembril 2010.
(12)
30. novembri 2010. aasta kirjas küsis komisjon Portugalilt lisateavet. Portugal esitas oma märkused 20. detsembri 2010. aasta kirjas.
(13)
11. novembri 2010. aasta kirjas palus komisjon Portugalil esitada investeerimisprojekti kulude ja tulude analüüs. Portugal esitas küsitud teabe 1. detsembril 2010.
(14)
6. jaanuari 2011. aasta kirjas esitas Portugal teabe äriühingu Petrogal aktsionäride kohta.
(15)
12. jaanuaril 2011 toimus koosolek, millel osalesid Portugali ametiasutuste, äriühingu Petrogal ja komisjoni esindajad. 25. jaanuari 2011. aasta kirjas esitas Portugal teabe teatavate valdkondade kohta, mida koosolekul arutati (sh turuhinnang, abi ergutav mõju).
(16)
24. jaanuari, 16. märtsi ja 12. aprilli 2011. aasta kirjades küsis komisjon lisateavet investeerimisprojekti võimaliku vastupidise stsenaariumi kohta ning Portugal vastas kirjades, mis saadeti vastavalt 7. veebruaril, 4. aprillil ja 29. aprillil 2011. 7. juuni 2011. aasta e-kirjas küsis komisjon teavet, mida Portugal ei olnud eelmistes kirjades esitanud. Portugal esitas teatavate küsimustega seotud teabe 9. juuni 2011. aasta e-kirjas ning 11. ja 17. juunil 2011 saadetud kirjades.
(17)
24. juuni 2011. aasta kirjas palus komisjon Portugalil esitada puuduv teave diislikütuse turu kohta. Portugal esitas küsitud teabe 30. juuni ja 14. juuli 2011. aasta kirjades. 20. juuli 2011. aasta kirjas esitasid Portugali ametiasutused nõusoleku, et komisjon võtab käesoleva otsuse vastu ingliskeelsena.
2. RIIGIABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
2.1. Abisaaja
(18)
Riigiabi saaja äriühing Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (edaspidi „Petrogal”) on äriühingu Galp Energia, SGPS, S.A. (edaspidi „Galp Energia”) tütarettevõte ja kuulub 100 % talle. Äriühingu Galp Energia olulisemad aktsionärid on ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (edaspidi „Amorim Energia”) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (edaspidi „Parpública”)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (edaspidi „CGD”) (18) (1 %) ja muud äriühingud (23,31 %). Galp Energia on äriühingu Galp Energia Group (edaspidi „Galp”) valdusettevõte. Galp Energia tegutseb naftatoodete turul (hõlmab rafineerimist ja turustamist, st nii hulgi- kui ka jaemüüki) ja gaasiturul.
(19)
Valdusettevõte nimega GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A asutati 22. aprillil 1999 peamiselt naftatoodete ja maagaasiga kauplemiseks ning see ühendab kaht varasemat Portugali valitsusele kuulunud äriühingut, mis anti nüüd Galp Energia kontrolli alla - Petrogal, mis tegeles naftatoodetega ja GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., mis tegeles gaasiga (19).
(20)
Galp Energia äritegevus hõlmab ka rafineeritud naftasaaduste jae- ja hulgimüüki Pürenee poolsaarel. Äriühing on Portugalis turuliider (20) ja tema tegevus Hispaanias laieneb.
(21)
Petrogal on Portugalis kahe rafineerimistehase ainuomanik. Kõnealuste tehaste asukohaks on Sines ja Matosinhos. Rafineerimistegevus hõlmab nii rafineerimist, tarnimist kui ka logistikat. Petrogal on suurim naftasaaduste turustaja Portugalis ja üks suurimaid Pürenee poolsaarel. Äriühing haldab sisuliselt kogu toornafta importi ja osaliselt ka rafineeritud toodete importi Portugali, tema arvel on 80 % toornafta- ja rafineeritud naftatoodete ladustamisvõimsusest (21) ning tal on Portugalis oluline koht naftatoodete logistika infrastruktuuris.
(22)
Petrogali tootevalik on lai ning hõlmab bensiini, diislikütust, reaktiivkütust, kütteõli, toorbensiini, veeldatud naftagaasi (LPG), bituumenit ja mitmeid aromaatseid ühendeid. Rafineerimistegevus hõlmab naftatoodete tarnimist Petrogali jae- ja hulgimüügi ning LPG turustusosakondadele, konkurentidele ja välismaistele klientidele ning rafineerimistehaste ja logistikavahendite haldamist. Petrogal ladustab ja transpordib oma tooteid tema ainuomanduses olevates või temaga seotud logistikaettevõtete mahutites.
(23)
Joonisel 1 on esitatud äriühingu Petrogal omandi- ja kontrolliõigused:
(24)
29. detsembril 2005 kirjutasid Amorim Energia, ENI ja Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) alla aktsionäride lepingule (edaspidi „aktsionäride leping”), 28. märtsil 2006 ühines sellega CGD. Aktsionäride leping jõustus 29. märtsil 2006 ning see kehtib kaheksa aastat. Kooskõlas Portugali väärtpaberiseaduse artikli 20 esimese lõigu punktiga c määrati aktsionäride lepingu kohaselt Galp Energia aktsiatest tulenev lepinguosaliste hääleõigus vastastikku teistele osalistele. Sellest tulenevalt kontrollivad aktsionäride lepingus osalevad aktsiaomanikud ühiselt äriühingut Galp Energia.
(25)
Portugali sõnul tuleneb aktsionäride lepingust, et aktsionärid ja eelkõige ENI ei saa üksinda kontrollida ega kindlaks määrata ei enda ega ka Petrogali rafineerimistegevuse strateegiat.
2.2. Petrogali investeerimisprojekt
(26)
Investeerimisprojekti eesmärk on Sinesis ja Matosinhoses asuvate Portugali ainsate rafineerimistehaste ümberkorraldamine ja laiendamine. Lisaks on investeerimisprojekti eesmärk parandada kahe rafineerimistehase integreeritust ja sünergiat. Avaneb võimalus kasutada rasket toornaftat.
(27)
Investeerimisprojekti peamine eesmärk on suurendada diislikütuse osatähtsust tootmises bensiini osatähtsuse arvel. Investeerimisprojekti kohaselt kaasneb raske toornafta ulatuslikuma kasutamisega tooraine maksumuse vähenemine ja väheneb sõltuvus töödeldava toornafta päritolust.
(28)
Matosinhoses asuva rafineerimistehase ümberehitamise osas nähakse investeerimisprojektiga täpsemalt ette uue vaakumdestillatsiooni mooduli ehitamine vaakumgaasiõli tootmiseks ja uue viskoossuse vähendamise mooduli ehitamine vaakumjäägi termiliseks kergkrakkimiseks.
(29)
Sinesi rafineerimistehase ümberehitamise osas on investeerimisprojekti eesmärk ehitada uus hüdrokrakkimisseade, st vaakumgaasiõli hüdrokrakkimise moodul, et toota diisli- ja reaktiivkütust. Investeerimisprojekti kohaselt kasutataks hüdrokrakkimisseadme lähteainena nii Matosinhose and Sinesi rafineerimistehases toodetud vaakumgaasiõli ja viskoossuse vähendamise moodulis toodetud gaasiõli, kasutades seega täielikult ära riigi rafineerimisseadmete töötlemisvõimsuse. Seega töödeldaks [ ] barrelit päevas, kasutades aastas lähteainena ligikaudu [ ] tuhat tonni jääkgaasi.
(30)
Hüdrokrakkimise tulemusel saadud tooted (vedelgaas, raske toorbensiin (22) ja diislikütus) on [ ] hüdrogeenitud, mis tähendab, et nende kvaliteet on hea. Eeldatakse, et investeerimisprojekti tulemusena suureneb vaid diislikütuse ja toorbensiini raskete fraktsioonide/raske toorbensiini tootmine.
(31)
Investeerimisprojekti kohaselt tarnitakse osa Sinesi rafineerimistehases toodetud raskest toorbensiinist Matosinhosesse toorainena Petrogali aromaatsete süsivesinike tehase jaoks; (23) see aitab suurendada rafineerimistehaste integratsiooni. Raske toorbensiini tootmise suurenemine on Sinesi tehase ümberkorralduskava/ümberehitusprojekti? vältimatu osa.
(32)
Investeerimisprojektiga seotud töid alustati 2008. aastal (esimene töökäsk on välja antud 14. märtsil 2008 kooskõlas direktorite nõukogu 5. märtsi 2008. aasta otsusega) ja need tuli lõpetada 31. detsembriks 2010. Täistootmisvõimsuseni pidi jõutama 2011. aastaks.
2.3. Ühtne investeerimisprojekt
(33)
Portugal väidab, et aastateks 2007-2013 ettenähtud regionaalabi suuniste (24) punkti 60 kohaselt tuleb investeerimisprojekti käsitada ühtse investeerimisprojektina, vaatamata pikale vahemaale kahe rafineerimistehase vahel (ligikaudu 450 km meritsi). Portugali ametiasutused kinnitavad, et teatatud investeerimisprojektile eelnenud kolme aasta jooksul ei ole Petrogal saanud riigiabi.
2.4. Investeerimisprojektiga seotud kulud
(34)
Sinesi tehase investeeringutega seotud investeerimiskulude nimiväärtus on [ ] eurot. Sinesi rafineerimistehasele ettenähtud abi nimiväärtus on [ ] eurot, mis annab abi osatähtsuseks 16 %. Matosinhose rafineerimistehase investeeringute nimiväärtus ulatub [ ] euroni ning tehasele antava abi nimiväärtus on [ ] eurot, seega on abi osatähtsus 13 %.
(35)
Investeerimisprojekti abikõlblike kulude ajaldatud väärtus on 974 064 894 eurot (nimiväärtus on 1 058 934 146 eurot) ning see hõlmab vaid seadmeid (ei hõlma ei maad ega hooneid). Mõlema rafineerimistehase abisumma ajaldatud väärtus kokku on 121 091 314 eurot (nimiväärtus 160 484 007 eurot), seega on abi osatähtsus 12,43 %. Tabelis 1 on esitatud abikõlblike kulude üksikasjalik jaotus aastate kaupa.
Tabel 1
Abikõlblikud kulud (eurodes)
2007
2008
2009
2010
Kokku
Materiaalne põhivara
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Investeerimisprojekti rahastamine
(36)
Lisaks taotletud riigiabile (nimiväärtuses 160 484 007 eurot) on Petrogalil kavas rahastada investeerimisprojekti omavahenditest. Muud riigiabi ei ole rahastamiseks ette nähtud. 500 miljoni euro ulatuses rahastatakse investeerimisprojekti ka Euroopa Investeerimispanga laenudest, mis kiideti heaks 2009. aastal. Abisaaja omaosalus abikõlblikes kuludes moodustab 36 %.
2.6. Regionaalabi ülemmäär
(37)
Vastavalt Portugali regionaalabi kaardile aastateks 2007-2013 (26) on piirkonnad Alentejo ja Norte, kus Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased asuvad, kõlblikud saama regionaalabi vastavalt asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandile ning investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär suurettevõtetele on vastavalt 40 % ja 30 % toetuse brutoekvivalendist.
2.7. Panus regionaalarengusse
(38)
Investeerimisprojekt peaks aitama luua mõlemas piirkonnas kokku ligikaudu 150 otsest ja 450 kaudset töökohta. Portugali esitatud teabe kohaselt luuakse ehitamise ajaks ka ligikaudu 3 000 ajutist töökohta.
2.8. Abi vorm
(39)
Riigiabi antakse sihtotstarbelise abina nagu oli ette nähtud 15. oktoobri 1999. aasta dekreetseadusel nr 409/99 põhineva aegunud abikavaga (N 97/1999).
(40)
Kooskõlas Portugali ministrite nõukogu 6. märtsi 2008. aasta resolutsiooniga kirjutasid Portugali valitsus ning äriühingud Petrogal ja Galp Energia 10. märtsil 2008 alla kahele lepingule, milles käsitleti riigiabi andmist. Need kaks lepingut olid maksusoodustuste andmise leping ja investeerimisleping (edaspidi „abilepingud”).
(41)
Allkirjastatud abilepingutega nähti ette maksusoodustus, mis oli seotud investeerimisprojekti täitmisega. Abi oleks antud maksusoodustusena, mis arvestatakse maha ettevõtte tulevasest tulumaksust. Portugali ametiasutused arvutaksid maksusoodustuse summa protsendina abikõlblikest investeeringutest. Maksusoodustust kohaldataks üksnes investeerimisprojektiga seotud maksude suhtes. Juhul kui maksusoodustust ei ole võimalik kohe täies ulatuses kasutada, saaks allesjäänud maksusoodustust kasutada kuni lepingu aegumiseni (st 31. detsembrini 2016).
2.9. Abisumma
(42)
Portugalil on kavas anda alates 2011. aastast regionaalabi nimiväärtuses 160 484 007 eurot. Portugali ametiasutuste esitatud tabel 2 kajastab abi andmise üksikasju ja ajakava.
Tabel 2
Aasta
Eeldatav maksustatav tulu
Maksud
Maksusoodustuse kasutamine (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugali ametiasutused kinnitavad, et investeerimisprojektile antavat abi ei saa kumuleerida muudest kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ega ELi allikatest samade abikõlblike kulude katmiseks saadud abiga.
(44)
Lisaks antakse abi tingimusel, et Petrogal jätkab abistatavates piirkondades tehtavaid investeeringuid vähemalt viis aastat pärast investeerimisprojekti lõppu.
(45)
Portugal kinnitas, et abi andmine sõltus komisjoni heakskiidust.
(46)
Petrogal esitas investeerimisprojektiga seotud taotluse riigiabi saamiseks 22. jaanuaril 2007. 23. jaanuaril 2007 teatasid Portugali ametiasutused Petrogalile kirjalikult, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud, et investeerimisprojekt vastab nendele abikõlblikkuse tingimustele, mis kehtestati maksukavaga enne investeerimiskavaga ettenähtud tegevuse alustamist.
(47)
Portugal on võtnud kohustuse mitte ületada käesolevas otsuses sätestatud suurimat abisummat ja abi ülemmäära ka ettenähtust suuremate või väiksemate abikõlblike kulude korral.
2.10. Üldsätted
(48)
Portugal on võtnud kohustuse esitada
-
koopia Petrogalile saadetud dokumendist, milles teatatakse abilepingute jõustumisest (kahe kuu jooksul pärast abi andmist);
-
vahearuande, mis sisaldab teavet makstud abisumma, abilepingu täitmise ja sama käitisega/tehasega seotud muude investeerimisprojektide kohta (iga viie aasta tagant alates komisjoni nõusolekust abi andmiseks);
-
üksikasjaliku lõpparuande (kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse tegemist vastavalt esitatud maksegraafikule).
3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(49)
Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 2 (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kõnealune abi vastab regionaalabi suunistele. Komisjon väljendas kahtlusi seoses menetluse algatamise otsuse põhjendustes 50 kuni 64 nimetatud küsimustega.
3.1. Vastavus regionaalabi suuniste üldsätetele
(50)
Regionaalabi suuniste punktis 34 kirjeldatakse alginvesteeringute standardliike kui „investeeringuid materiaalsesse või immateriaalsesse varasse”, mis on seotud
-
uue käitise rajamisega;
-
olemasoleva käitise laiendamisega;
-
käitise toodangu mitmekesistamisega uute toodete lisamisega;
-
olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega.
Alginvesteeringute mõiste alla ei kuulu asendusinvesteeringud, mis ei vasta ühelegi nimetatud tingimusele.
(51)
Seoses sellega väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas esialgseks investeeringuks võib lugeda investeerimisprojekti, mille eesmärk on ajakohastada kaks rafineerimistehast ja neid paremini integreerida, suurendades diislikütuse (ja sellega kaasneva toorbensiini) tootmist ja vähendades samal ajal bensiini tootmist. Komisjon leidis, et investeerimisprojekt ei hõlma alginvesteeringut uue käitise rajamiseks ega olemasoleva käitise toodangu mitmekesistamiseks uute täiendavate toodetega. Komisjon leidis, et investeerimisprojekt hõlmab teatavaid käitise laiendamise ja tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega seotud aspekte.
(52)
Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et kuna abimeedet tuleb käsitada sihtotstarbelise abina, peab Portugal tõendama, et investeerimisprojekt aitab kaasa ühtse regionaalarengu strateegia rakendamisele regionaalabi suuniste punkti 10 tähenduses.
(53)
Eelkõige kahtles komisjon menetluse algatamise otsuses, kas eeldatav panus piirkondlikku arengusse tasakaalustab ka tegelikult abist tulenevaid valdkondlikke mõjusid (160 miljoni euro suuruse abisumma eest pidi loodama vaid 150 otsest töökohta).
(54)
Seda arvesse võttes kinnitas komisjon, et tal on põhjendatud kahtlusi abi vajalikkuse osas, sest nagu nähtub Petrogali 2008. aasta raamatupidamisest, on investeerimisprojekt osa tema tööstusstrateegiast ja võrdlusanalüüsi kohaselt oleks see tõenäoliselt ellu viidud ka ilma abi saamata. Komisjon märkis, et investeeringu rakendamiseks (töid alustati 2008. aastal) ei olnud abi ilmselt vajalik ning Petrogal oleks võinud otsustada investeerida mõnes muus asukohas. Tarbetu abi ei aita kaasa piirkondlikule arengule ning sellega võivad kaasneda vastuvõetamatud konkurentsimoonutused.
(55)
Menetluse algatamise otsuses kahtles komisjon, kas regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ametlik ergutava mõju nõue on täidetud. Sihtotstarbelise abi puhul peab pädev asutus enne kavaga seotud tööde alustamist olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta eeldusel, et abi andmiseks on olemas komisjoni heakskiit.
(56)
Vaatamata Portugali kirjalikule kinnitusele, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud, et investeerimisprojekt on kõlblik riigiabi saamiseks, väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas kava vastab tegelikult regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud nõuetele.
3.2. Abi hindamine lähtudes sätetest, mis käsitlevad abi andmist suurtele investeerimisprojektidele
(57)
Portugal teatas kahte rafineerimistehast hõlmavast investeerimisprojektist kui ühtsest investeerimisprojektist. Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 60 loetakse alginvesteering ühtseks investeerimisprojektiks siis, kui see moodustab majanduslikult ühtse terviku, võttes arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ja vahetut lähedust.
(58)
Sellega seoses avaldas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, osutades kahe rafineerimistehase vahelisele kaugusele. Lisaks tähendaks investeerimisprojekti käsitamine ühtse investeerimisprojektina, et selle suhtes kohaldatakse korrigeeritud piirkondlikku ülemmäära, lähtudes regionaalabi suuniste punktis 67 sätestatud järkjärgulise vähendamise tabelist.
(59)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses abi hindamisega regionaalabi suuniste kõnealuse kahe punkti kohaselt.
(60)
Komisjon ei suutnud määratleda, millised on investeerimisprojektidega hõlmatud asjaomased tooted. Jääb selgusetuks, kas tooted on ainult diisel ja toorbensiin, nagu väitis Portugal, või tuleks arvesse võtta ka muid naftatöötlustooteid. Lisaks naftatöötlustoodete võimalikule asendatavusele turul tuleb võtta arvesse ka asjaolu, et regionaalabi suuniste punkti 69 tähenduses võib toorbensiini pidada vahetooteks.
(61)
Komisjon kahtles, kas diislikütuse ja toorbensiini puhul saab asjaomaseks tooteturuks pidada naftatöötlustoodete turgu, nagu seda väidavad Portugali ametiasutused.
(62)
Komisjon kahtles, kas asjaomaste toodete asjaomased geograafilised turud tuleb määratleda riiklikul, piirkondlikul (Pürenee poolsaare) või Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi „EMP”) tasandil.
(63)
Lisaks tekkis komisjonil kahtlus, kas Petrogali, Galp Energia ja ENI (kellele Petrogal kuulub) turuosa asjaomasel turul oli alla 25 %, kooskõlas regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktiga a.
(64)
Samuti tekkis komisjonil kahtlus seoses regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktiga b, mille kohaselt peab investeerimisprojektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna kõigi asjaomaste toodete nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel olema üle 5 % iga asjaomase turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumäära.
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
4.1. Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse märkused
(65)
Ühendus leiab, et investeerimisprojekt aitab oluliselt edendada Portugali majandust ja tugevdada Euroopa konkurentsivõimet naftakeemia ja naftatöötlemissektoris. Kui investeerimisprojekti ei oleks võimalik ellu viia või kui puuduks vajalik toetus selle rakendamiseks, võiksid sellega kaasneda tõsised tagajärjed naftakeemiasektori autonoomiale ja sektorile antavale toetusele.
(66)
Äriühingu Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A. - on äriühingu La Seda de Barcelona S.A Hispaania tütarettevõtja) kavandatav uus tootmismoodul puhta tereftaalhappe (Purified Terephthalic Acid - PTA) tootmiseks Sinesis suurendab oluliselt La Seda nõudlust toorbensiini järele. Seega on La Seda investeeringute (hinnanguliselt ligikaudu 400 miljonit eurot) teostamise seisukohast hädavajalik suurendada toorbensiini tootmist Petrogali hüdrokrakkimismoodulis.
(67)
Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse arvates väheneb investeerimisprojekti tulemusena diislikütuse defitsiit Euroopas.
(68)
Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse arvates on Petrogali panus olulise tähtsusega naftatöötlemis-, naftakeemia- ja tööstussektori konkurentsivõime- ja tehnoloogiakeskuse loomisel ja edendamisel, mis on osa Portugali strateegiast riikliku ja piirkondliku majanduse elutähtsate tööstusharude edendamiseks.
(69)
Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse kinnitusel saadakse hüdrokrakkimisel eriti hea kvaliteediga diislikütus, mis tagab tõhusama põlemise ja vähendab saasteaineid heitgaasides. Diislikütuse kvaliteet ja investeerimisprojekti tulemusena saavutatav energiatõhusus võimaldavad Petrogalil täita energiatõhususe 2008.-2011. aasta tegevuskava.
(70)
Lisaks leiab naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühendus, et investeerimisprojektiga toetatakse Matosinhose ja Sinesi piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku jätkusuutlikkust ning seega ka riigi sotsiaalset ja majanduslikku jätkusuutlikkust tervikuna.
4.2. Energiatõhususe assotsiatsiooni (Associação para a eficiência energética) märkused
(71)
Investeerimisprojekt on oluline, sest see suurendab diisliõlitarnete paindlikkust ja sõltumatust.
(72)
Energiatõhususe assotsiatsiooni arvates tagatakse investeerimisprojektiga kõik tingimused tehnoloogiliseks innovatsiooniks ning luuakse ligikaudu 150 otsest ja 500 kaudset kesktaseme alalist töökohta.
(73)
Energiatõhususe osas leiab assotsiatsioon, et mõlema rafineerimistehase ümberkorraldamiskavad võimaldavad 14 % energiasäästu. Lisaks rõhutab energiatõhususe assotsiatsioon, et investeerimisprojekt teeb võimalikuks ka muud liiki investeeringud, mida investeerimisprojekt ise ei hõlma - kummassegi rafineerimistehasesse paigaldatakse 82-megavatine koostootmismoodul ning selle tagajärjel suureneb Portugali selle tehnoloogiasektori tootmisvõimsus umbes 12 % võrra.
4.3. Portugali tööstusettevõtete liidu (Confederação da Indústria Portuguesa) märkused
(74)
Portugali tööstusettevõtete liit leiab, et investeerimisprojektiga parandatakse Portugali olukorda, mida iseloomustab:
i)
lahknevus sõidukite diislikütuse tarbimise ja Portugali olemasoleva tootmismahu vahel, mille tulemusena on pidevalt vaja importida suures mahus diislikütust ning müüa välismaale ülemäärast bensiini;
ii)
kütteõli ülejääk tulevikus, sest kütteõli ei kasutada enam elektri tootmiseks ning Portugali riiklikus kliimamuutuste programmis on sätestatud sammud, et loobuda tootmises üldse kütteõli kasutamisest;
iii)
rahvusvahelise turu suundumus suurendada ostmisel toornafta raskemate ja rohkem happeliste fraktsioonide osakaalu, mis tagab suurema paindlikkuse toornafta valikul;
iv)
panustamine varustuskindlusesse.
(75)
Portugali tööstusettevõtete liidu arvates parandatakse investeerimisprojektiga oluliselt mõlema rafineerimistehase energiatõhusust kooskõlas Portugali võetud kohustustega ELi ees suurendada Euroopa energiatõhusust 10 %.
(76)
Tööstusettevõtete liit leiab, et kavandatud ligikaudu 150 kõrgelt kvalifitseeritud ja 450 kaudse alalise töökoha loomine toetab märkimisväärselt Portugali majandusarengut. See edendab majandust asjaomaste piirkondades (kus SKP elaniku kohta on riigi keskmisest madalam), sest ehitustööde ajaks luuakse ligikaudu 5 000 ajutist töökohta.
4.4. Töötajate ametiühingu (União Geral de Trabalhadores) märkused
(77)
Ametiühing leiab, et investeerimisprojekt edendab regionaalarengut ning sellel on positiivne mõju asjaomaste piirkondade majandusarengule ning sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Asjaomaseid piirkondi iseloomustab töötuse kõrge tase, sealse majanduse struktuuris puudub mitmekesisus ja SKP elaniku kohta on riigi keskmisest väiksem. Investeerimisprojektil on märkimisväärne mõju nii kahe piirkonna tööstusstruktuurile kui ka Portugali tööstusstruktuurile tervikuna, sest arendatakse nii eelnevate kui ka järgnevate tootmisetappidega seotud valdkondi, eelkõige masinaehitust, tsiviilehitust, energeetikat ning isegi kaubandust ja toitlustust.
(78)
Ametiühing leiab, et investeerimisprojekt loob rohkem ja paremaid töökohti, eriti ajal, kui majandusliku ja sotsiaalse kriisi tõttu suureneb töötus kiiresti. Investeerimisprojekti kohaselt on kavas luua mõlemas rafineerimistehases 150 otsest töökohta, millest paljud eeldavad kõrget kvalifikatsiooni. Lisaks oodatakse 450 kaudse töökoha loomist ning ehitustööde ajaks luuakse 5 000 ajutist töökohta. Investeerimisprojekt aitab säilitada mõned olemasolevast 2 050 töökohast, mis on ilma investeerimisprojektita ohustatud.
(79)
Lisaks leiab ametiühing, et investeerimisprojekt aitab viia rafineerimistehased vastavusse rangete keskkonna- ja ohutusnõuetega, sest tehased varustatakse keskkonnasõbralikuma tehnoloogiaga.
(80)
Ametiühingu sõnul on investeerimisprojekt väga oluline, et parandada Portugalis diislikütuse ebapiisavat rafineerimis- ja tootmisvõimsust. Olemasolev rafineerimisvõimsus on sisenõudluse katmiseks selgelt liiga väike, mis muudab Portugali sõltuvamaks muudest riikidest imporditavast diislikütusest (see suurendab strateegilisi ohte). Diislikütuse impordi vähenemine vähendaks ka praegust kaubavahetusbilansi puudujääki, mis on suurel määral seotud energiasektoriga.
(81)
Lõpuks märgib ametiühing, et investeerimisprojekt on oluline mitte ainult riiklikul, vaid ka ELi tasandil, sest selle eesmärk on aidata luua rohelisemat ja jätkusuutlikumat majandust.
4.5. Matosinhose omavalitsuse märkused
(82)
Omavalitsus leiab, et töökohtade loomisel on piirkonnale suur mõju. Tänu kvalifitseeritud töökohtade loomisele, kus töötasu on kõrgem, kui piirkonnas keskmiselt, aitab Matosinhose rafineerimistehas suurendada piirkonna ostujõudu. See mõjutab oluliselt piirkonna kogulisandväärtust, mis tuleneb rafineerimistehaste ning sadade väikeste ja keskmise suurusega äri- ja tööstusettevõtete tegevusest, eriti seetõttu, et piirkonnas on töötuse määr ligikaudu 13 % (riigi keskmisest kõrgem). Matosinhose omavalitsuse leiab, et investeerimisprojekt on piirkonna jaoks oluline nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt.
4.6. Sinesi omavalitsuse märkused
(83)
Sinesi omavalitsus on veendunud, et Sinesi rafineerimistehase uued tootmismoodulid on olulised nii kohaliku kui ka piirkondliku majanduse arendamiseks. Kvalifitseeritud töökohtade ning rohkemate ja edukamate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomine mõjutab positiivselt piirkonna sotsiaalset arengut.
4.7. Portugali töötajate ametiühingute liidu (Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses) märkused
(84)
Töötajate ametiühingute liit leiab, et investeerimisprojektil on väga positiivne keskkonnamõju ning projekt on Portugali regionaalarengu jaoks oluline, sest
i)
see võimaldab pakkuda riiklikule orgaanilise keemia tööstusele ja ekspordiks parema kvaliteediga ja mitmekesisemaid tooteid. Seetõttu aitab investeerimisprojekt väärtustada töötleva tööstuse spetsialiseerumist;
ii)
sellega luuakse Portugali suurima tööpuudusega piirkondades sadu alalisi töökohti ja ehitustööde ajaks tuhandeid ajutisi töökohti;
iii)
lisaks muule majandustegevusele edendab see ka kohalike majutus- ja kaubandusettevõtete ning hotellide tegevust.
4.8. Portugali kaubandus- ja tööstuskoja (Associação Industrial Portuguesa) märkused
(85)
Kaubandus- ja tööstuskoda kinnitab, et investeerimisprojekt aitab otsustavalt kaasa jõukuse kasvule Norte ja Alentejo piirkonnas.
(86)
Norte on praegu Portugali suurima töötuse tasemega piirkond, tööpuuduse määr on seal 11,6 %, samas kui riigi keskmine töötuse määr oli 2009. aasta kolmanda kvartali andmete kohaselt 9,8 %. Eriti kõrge on pikaajalise töötuse tase - pool töötust rahvastikust on tööd otsinud aasta või rohkem. Praeguse sotsiaalse kriisi kontekstis oleks 500 otsese töökoha, 200 alalise kaudse töökoha ning ehitustööde ajaks 2 000 ajutise töökoha loomine piirkonnale suureks abiks.
(87)
Alentejo on praegu üks Portugali kõrgeima töötuse tasemega piirkondadest, tööpuuduse määr on seal 10,2 %, samas kui riigi keskmine töötuse määr oli 2009. aasta kolmanda kvartali andmete kohaselt 9,8 %. Eriti kõrge on pikaajalise töötuse tase - pool töötust rahvastikust on tööd otsinud aasta või rohkem. Selles kontekstis oleks 100 otsese töökoha, 250 alalise kaudse töökoha ning ehitustööde ajaks 3 000 ajutise töökoha loomine piirkonnale suureks abiks.
4.9. Konkurendi nr 1 märkused
4.9.1. Märkused menetluse algatamise otsuse kohta
(88)
Konkurendi nr 1 arvates võib investeerimisprojekti pidada olemasoleva käitise laiendamiseks regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses. Investeerimisprojekti ei saa pidada ühtseks investeerimisprojektiks, sest regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses on investeeringu põhivara võimalik majanduslikult osadeks jagada. Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased asuvad üksteisest kaugel. Investeerimisprojektis nähakse kummagi rafineerimistehase jaoks ette eraldi investeeringud. Rafineerimistehased saavad valida kas vaakumdestillatsiooni ja viskoossuse vähendamise moodulite või hüdrokrakkimismooduli vahel. Rafineerimistehastele ettenähtud investeeringud ei ole seetõttu tingimata otseselt seotud. Igal juhul võiks rafineerimistehased tegutseda iseseisvalt ka ilma igasuguse integreerimiseta. Matosinhose rafineerimistehas võiks müüa toodetud vaakumgaasiõli rahvusvahelistel turgudel ja Sinesis asuv hüdrokrakkimismoodul võiks kasutada toorainena imporditud vaakumgaasiõli.
(89)
Portugal nimetas investeerimisprojekti panusena piirkondlikusse arengusse vaid otseste ja kaudsete töökohtade loomist. Seepärast ei ole võimalik tõendada, et investeerimisprojekt panustab ühtsesse regionaalarengu strateegiasse või toetab majandusliku ühtekuuluvuse eesmärki (28). On raske nõustuda, et investeeringut, millega nähakse ette rohkem kui miljon eurot iga otsese töökoha loomise kohta, saab käsitleda erakorralise abina piirkondlikule arengule. Seepärast on investeerimisprojektiga antava abi määra otseste töökohtade loomiseks võrreldud komisjoni eelnevate otsustega (tabelis on esitatud komisjoni eelnevates otsustes sätestatud määrad). Lisaks sellele on konkurent nr 1 veendunud, et investeerimisprojekt ei ole seotud ühegi väidetava turutõrkega.
(90)
Enne tööde alustamist ei ole Petrogal saanud Portugali ametiasutustelt abi ergutavat mõju käsitlevate ametlike nõuete kohast kinnitust abi andmise kohta. Seepärast järeldab konkurent nr 1, et abi ei ole kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 38.
(91)
Majandusliku hinnangu osas leiab konkurent nr 1, et abi ei vasta vajalikkuse kriteeriumidele ning sellel puudub vajalik ergutav mõju. Investeerimisprojekt on tootlik investeering, mille majanduslikuks ajendiks on pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus ning juurdepääsu võimaldamine raskemale ja odavamale toornaftale. Investeering on vastus diislikütuse nõudluses toimunud loomulikule arengule. Kõik muud ettevõtjad kogu Euroopas teevad rafineerimistehastes sarnaseid investeeringuid ilma riigiabita. Seega osutavad faktid, et investeerimisprojekt oleks ellu viidud abist sõltumata ning see ei ole kooskõlas komisjoni 24. juuni 2009. aasta teatise (edaspidi „teatis süvahindamise kohta”) (29) punktiga 22.
(92)
Konkurent nr 1 leiab, et asjaomased tooted on:
-
diislikütus (lõpptoode);
-
toorbensiin (vahetoode regionaalabi suuniste punkti 69 tähenduses), mistõttu tuleks asjaomaste toodetena käsitleda ka toorbensiinist saadud naftakeemiatooteid;
-
hüdrokrakkimise jääkained (kui hüdrokrakkimismoodul ei suuda neid ise kasutada).
- Diislikütus
(93)
Konkurendi nr 1 väidete kohaselt on Petrogal Portugalis ainus turuosaline, kes suudab toornaftat rafineerida. Petrogal on sellel turul oma konkurentidele tarnijaks. Petrogal kontrollib suurimaid bensiini ja diislikütuse importimiseks ja ladustamiseks kasutatavaid rajatisi. Petrogalile kuulub Portugalis suurim teenindusjaamade võrk. Petrogal on turgu valitsev ettevõte või vähemalt on tal Portugalis paljude naftatoodete turgudel märkimisväärne turuvõim. Konkurent nr 1 leiab, et asjaomase turu hindamisel tuleks arvesse võtta mitte ainult naftatöötlustoodete turgu, vaid ka konkurentsiolukorda diislikütuse jae- ja hulgimüügiturul.
- Toorbensiin
(94)
Konkurent nr 1 on seisukohal, et toorbensiini puhul ei tohiks asjaomase turu hindamisel piirduda vaid naftatöötlustoodete müügiga, vaid arvesse tuleks võtta ka tootmisahela järgmisi etappe.
(95)
Seoses asjaomase geograafilise turuga väidab konkurent nr 1, et võrreldes diislikütuse kogumüügiga Portugalis on diislikütuse koguimport ja -eksport liiga väike, et õigustada piirkondliku turu valikut asjaomase turuna. Konkurent nr 1 leiab, asjaomane geograafiline turg on kogu Portugal.
(96)
Konkurent nr 1 leiab, et kuna ENI saab osutada otsustavat mõju teise äriühingu müügipoliitikale, tuleks ENI tegevuse hindamisel asjaomastel tooteturgudel võtta arvesse mõlema äriühingu turuosa asjaomastel turgudel.
(97)
Konkurent nr 1 järeldab, et diislikütuse puhul on regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud 25 % turuosa oluliselt ületatud. Seega on investeerimisprojekti raames antava abi eesmärk subsideerida turgu valitsevat ettevõtjat, mis võimaldab tal säilitada ja suurendada oma turuvõimu. See mõjutaks tõsiselt konkurentsi ning riigiabi moonutaks oluliselt asjaomaseid turge.
(98)
Kokkuvõttes leiab konkurent nr 1, et abi kujutab endast tegevusabi, mis tugevdab turgu valitseva ettevõtja seisundit asjaomastel turgudel. Abil ei ole mingit ergutavat mõju ning igal juhul kaalub abi negatiivne mõju üles igasuguse positiivse mõju.
4.9.2. Märkused, mis esitati 15. septembri ja 10. novembri 2010. aasta kirjades (vastused komisjoni 5. augusti ja 13. oktoobri 2010. aasta küsimustele)
(99)
Sarnaseid investeerimisprojekte on rakendatud neljas rafineerimistehases (La Rabidas, Castellónis, Cartagenas ja Bilbaos). Ka seal oli eesmärk suurendada tehase kasumlikkust, võttes kasutusele uued töötlemisseadmed, mis suurendaksid maksimumini destillaadi keskmise saagise, vähendaksid kütteõli tootmist ja võimaldaksid töödelda toornafta raskemaid fraktsioone. Konkurent nr 1 viitab ka sarnastele investeerimisprojektidele Itaalias (ENI rafineerimistehased Sannazzaros ja Tarantos), Saksamaal (Bayernoil), Leedus (Mazeikiu Nafta) ja Valgevenes (Slavneft).
(100)
Konkurent nr 1 kinnitab, et tal puuduvad andmed selliste investeeringute võimaliku tasuvusmäära kohta vaatlusaluses sektoris - investeerimisprojekti tasuvus sõltub tavaliselt iga äriühingu kapitalikuludest ja muudest aspektidest. Konkurent nr 1 leiab, et ajavahemikul, mil investeerimisprojekti käsitlev otsus langetati, oli hinnanguline tasuvusmäär rafineerimissektoris vähemalt 10 %.
(101)
Konkurent nr 1 osutab üldsõnaliselt, et asjaomasel geograafilisel turul on impordile seatud tõkked. Ta peab Portugali peamiseks probleemiks seda, et Petrogalil on turgu valitsev positsioon ja ta kontrollib 100 % ulatuses Portugali rafineerimisvõimsust ning seega ka suuremaid impordi- ja eksporditerminale. Lisaks väidab ta, et Petrogalil on turgu valitsev positsioon ka toodete ladustamisvõimsuse osas, mis mõne sõltumatu allika (30) andmetel moodustab 90 % turust. See võimaldab Petrogalil hoida enda käes ligikaudu 45 % Portugali jaemüügi- ja 80 % hulgimüügiturust.
(102)
Komisjoni küsimusele, kas Petrogal on keeldunud ladustamisvõimsusele juurdepääsu võimaldamast, jäi konkurent nr 1 vastuse võlgu.
(103)
Konkurent nr 1 leiab, et ladustamisvõimsus on Portugalis piiratud ning sarnaste rajatiste või tehingute puhul on ladustamise kulud Portugalis ligikaudu 25 % kõrgemad kui muudes riikides, nagu Hispaania ja Itaalia.
(104)
Konkurent nr 1 leiab, et imporditud või Petrogalilt hangitud diislikütuse hinnad ei erine märkimisväärselt, sest need on indekseeritud vastavalt rahvusvahelistele hindadele, millele lisanduvad transpordikulud.
4.10. Konkurendi nr 2 märkused
4.10.1. Märkused menetluse algatamise otsuse kohta
(105)
Konkurent nr 2 leiab, et investeerimisprojekt suurendab Petrogali tootmisvõimsust diislikütuse osas umbes 2,5 miljoni tonni võrra, mis muudab Portugali väikesest importijast suureks diislikütuse eksportijaks.
(106)
Konkurent nr 2 väljendab kahtlust abi vajalikkuse suhtes, sest Petrogal kuulub suurele äriühingule ENI, kes Petrogali haldab ja kontrollib. Petrogal on kasumlik äriühing, mis on teinud olulisi investeeringuid nii eelneval tootmistasandil, parandades rafineerimisvõimsust Brasiilias ja Angolas, kui ka järgneval tootmistasandil, laiendades oma jaotusvõrku Hispaanias. Mõlema rafineerimistehase omanikuna on tal Portugalis turgu valitsev positsioon.
(107)
Petrogal on vertikaalselt integreeritud ja naftatoodete turustamise osas on ta Portugalis suurim ettevõtja ning Pürenee poolsaarel konkurentidest kolmandal kohal.
(108)
Konkurent nr 2 leiab, et riigiabi ei vasta riigiabi suuniste punktis 38 sätestatud ametlikele kriteeriumitele abi ergutava mõju kohta. Investeerimisprojekt on kasumlik projekt, mis vastab Petrogali keskpika strateegia eesmärkidele ning seega oleks projekt rakendatud abist sõltumata.
(109)
Konkurendi nr 2 sõnul aitab investeerimisprojekt rahuldada diislikütuse kasvavat sisenõudlust, võimaldab Petrogalil saada netoeksportijaks teistele turgudele (näiteks Prantsusmaale ja Hispaaniasse) ja suurendab Petrogali rafineerimistegevusest saadavat kasumit.
(110)
Konkurent nr 2 leiab, et abi vajalikkust tuleks hinnata süvahindamise teatise punkti 2.3 kohaselt.
(111)
Konkurent nr 2 viitab PFC Energy aruandele, millele on osutatud joonealuses märkuses nr 31 ning milles kinnitatakse, et Petrogali investeerimisprojekti rakendati juba 2006. aastal. Investeerimisprojekti saab rakendada ainult Matosinhose ja Sinesi piirkondades (mitte sellepärast, et need on toetatavad piirkonnad, vaid seetõttu, et rafineerimistehased asuvad just seal).
(112)
Kokkuvõttes leiab konkurent nr 2, et investeeringuid olemasolevate rafineerimistehaste ümberkorraldamiseks ei saa juba olemuslikult muus asukohas teha.
(113)
Konkurent nr 2 esitas märkused ainult diislikütuse kohta.
- Naftatöötlustoodete turg
(114)
Konkurent nr 2 selgitab, et kuigi õiguslikud tõkked importimistegevusele puuduvad, sõltub see olulisel määral füüsilistest teguritest või on nendega piiratud (impordiladude vähesus, nende paiknemine ja omanikud, teisese logistikavõrgustikuga seotud piirangud) ja turustruktuuriga seotud teguritest (võime kehtestada naftatöötlustoodete hindu).
- Hulgimüügi tasand
(115)
90 % kogu imporditud diislikütusestveavad Portugali sisse muud turuosalised, kes seisavad silmitsi oluliste probleemidega, nagu on kirjeldatud Portugali konkurentsiameti aruandes „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal” (edaspidi „konkurentsiameti aruanne”) (31). Konkurent nr 2 leiab, et kõik need tegurid muudavad Portugali turu suletumaks kui on võrreldavad turud teistes riikides.
(116)
Konkurent nr 2 on arvamusel, et asjaomane turg ei peaks piirduma naftatöötlustoodete turuga, vaid peaks hõlmama ka tarne- ja müügikanaleid (jae- ja hulgimüüki). Investeerimisprojekt võimaldab suurendada tootmist 2,5 miljoni tonni võrra aastas, muutes Portugali riigiks, kus diislikütuse aastane ülejääk on 1,6 miljonit tonni ja Sinesi rafineerimistehase biodiisli iga-aastane ülejääk on 0,5 miljonit tonni.
- Hulgi- ja jaemüük
(117)
Vastavalt konkurentsiameti aruandele loetakse diislikütuse tarnestruktuuris hulgi- ja jaemüüki teiseks müügitasandiks. Diislikütuse hind sõltub hinnast, millega seda rafineerimistehasest ostetakse, või impordihinnast, millele lisanduvad transpordi ja ladustamise kulud ning müügikasum.
(118)
Konkurent nr 2 leiab, et Petrogalil on ka tarnete tasandil konkureerides selge konkurentsieelis - igasugune Petrogalile diislikütuse tootmiskulude vähendamiseks antud abi tugevdab tema praegust turgu valitsevat seisundit (51 % hulgimüügi- ja 37 % jaemüügiturul) Portugalis.
(119)
Konkurendi nr 2 arvates peaks asjaomane geograafiline turg hõlmama kõige rohkem Pürenee poolsaart. EMPd võiks asjaomase geograafilise turuna käsitleda vaid juhul, kui imporditud diislikütus konkureeriks tõhusalt Portugalis rafineeritud diislikütusega (eeldades, et puuduvad igasugused õiguslikud või majanduslikud turuletuleku tõkked).
(120)
Investeerimisabi mõjutab Petrogali konkurente Pürenee poolsaare turul, sest Hispaanias asuvates rafineerimistehastes tehti sarnased investeeringud (millel olid väga sarnased strateegilised eesmärgid) ilma abita.
(121)
Kui käsitleda hulgi- ja jaemüüki asjaomase kaubaturu osana, on Petrogali turuosa riiklikul ja kohalikul turul palju suurem kui 25 %, mis on regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud piirmäär, ning abi ei tohiks anda.
(122)
Konkurent nr 2 leiab, et bensiini ja diislikütuse hulgimüügiturul on pakkumine väga kontsentreeritud (neljale suuremale turuosalisele kuulub üle 95 % turust), nagu märgiti ka Portugali konkurentsiameti aruandes.
(123)
Petrogali hinnanguline osa Portugali diislikütuse hulgimüügiturul on 35-45 % turu mahust. Konkurendi nr 2 arvates suureneb investeerimisprojekti tulemusena tootmisvõimsus täiendavalt 2,5 tuhande tonni võrra ning võttes käesolevat projekti arvesse koos Petrogali rakendatud muude projektidega, suudab Petrogal rahuldada diislikütuse nõudluse Portugali siseturul ning eksportida ligikaudu 2 miljonit tonni diislikütust ka naaberriikidesse Hispaaniasse ja Prantsusmaale.
4.10.2. 10. septembri 2010. aasta kirjas esitatud märkused, mis esitati vastusena komisjoni 4. augusti 2010. aasta teabetaotlusele
(124)
Konkurent nr 2 märgib, et valdkondlikul tasandil ei ole tasuvuse määra kehtestatud, sest ettevõtted kehtestavad ise oma tasuvuse määrad, mis võivad erineda sõltuvalt iga investeerimisprojekti iseloomust. Konkurent nr 2 nimetab viis rafineerimistehast, kus ilma riigiabita on rakendatud sarnaseid investeerimisprojekte kogusummas üle 6 miljardi euro.
(125)
Konkurent nr 2 juhib tähelepanu sellele, et ladustamisvõimsus ja sadamarajatiste läbilaskevõime on piiratud. Seetõttu toimub tarnimine Portugali väiksemate koguste kaupa, millega kaasnevad kõrgemad turustuskulud, mis mõjutavad omakorda hulgi- ja jaemüügi lõppmarginaale.
(126)
Ladustamisrajatiste kohta mainib konkurent nr 2, et tavaliselt kasutab seadmeid omanik, st Petrogal, enda tarbeks Kolmandatele isikutele kuuluvates ladustamisrajatistes on ladustamisvõimalusi vähe, sest muude turuosalistega on sõlmitud pikaajalised lepingud.
(127)
Konkurent nr 2 on arvamusel, et turgu valitsev seisund ladustamisrajatiste turul annab Petrogalile konkurentide ees eelise diislikütuse müügihinna osas, mis on hinnanguliselt 3-5 USA dollarit tonni kohta.
5. PORTUGALI MÄRKUSED
5.1. Märkused menetluse algatamise otsuse kohta
(128)
Portugal tuletab meelde, et Portugali ametiasutuste ja komisjoni talituste nõupidamine toimus 11. märtsil 2009. Portugal täpsustab, et investeerimisprojekt ei kujuta endast rajatiste asendamist ega ajakohastamist vaid ümberkorraldamist, millega kaasneb rafineerimisprotsessi tegelik muutmine, et tulla paremini toime kasvava nõudlusega diislikütuse järele. Portugal lisab, et projekti aitab rahastada ka EIP ning et riigiabi antakse maksusoodustuse vormis, mida kohaldatakse alates 2011. aastast. Portugal on ka arvamusel, et investeerimisprojekti käsitamisega sihtotstarbelise abina ei peaks kaasnema karmimad hindamiseeskirjad. Investeerimisprojekti käsitlev leping ning Portugali ja abisaaja vahel sõlmitud abileping jõustuvad komisjoni positiivse otsuse korral. Kuna investeerimisprojekt ja abi käsitlevad lepingud on komisjonile teavitamise etapis juba esitatud, teeb Portugal ettepaneku esitada ametlik kiri, milles on märgitud, et kõnealused lepingud jõustuvad, ning lisada kirjale menetluse algatamise otsuse leheküljel 8 osutatud investeerimisprojekt ja abi käsitlevad lepingud.
5.1.1. Märkused investeerimisprojekti kohta
(129)
Portugal leiab, et investeerimisprojekt on alginvesteering, mis kuulub kas kategooriasse „olemasoleva käitise laiendamine” või „tootmisprotsessi oluline muutmine”.
(130)
Portugali sõnul võimaldavad uus vaakumdestilleerimise moodul ja uus hüdrokrakkimismoodul suurendada toodetava diislikütuse kogust ja kohandada diislikütuse tootmist vastavalt turu vajadustele. Selline kohandamine ei ole olemasoleva rafineerimissüsteemi puhul võimalik, sest selle paindlikkus minna bensiini tootmiselt üle diislikütuse tootmisele on väga väike.
(131)
Uus vaakumdestilleerimise moodul ja viskoossuse vähendamise moodul Matosinhose rafineerimistehases, uus hüdrokrakkimismoodul Sinesis ja olemasolevad rafineerimismoodulid toimivad samaaegselt. Seepärast on Portugal arvamusel, et investeerimisprojekt on tootmissüsteemi laiendamine koos tootmisprotsessi olulise muutmisega.
(132)
Portugali ametiasutused selgitavad, et protsessi uus korraldus tugevdab kahe rafineerimistehase toimimis- ja tegutsemissuutlikkuse vastastikust seotust - vaakumgaasiõli [ ] transporditakse Matosinhosest Sinesisse ja rasket toorbensiini [ ] transporditakse Sinesist Matosinhosesse. Investeerimisprojekti rakendatakse integreeritud rafineerimissüsteemis, kus Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased on lahutamatud, eelkõige diislikütuse tootmise optimeerimisel. Kinni ei peeta ainult geograafilise asukoha kriteeriumist („geograafiline lähedus”). Investeerimisprojekti lahutamine kaheks osaks oleks siiski kunstlik, sest tehniliselt, funktsionaalselt ja strateegiliselt on projekt jagamatu (32).
5.1.2. Märkused turu ja asjaomaste toodete kirjeldamise kohta
(133)
Portugal leiab, et asjaomased tooted on diislikütus ja raske toorbensiin; neist diislikütus on investeeringute majanduslik edasiviiv jõud ja raske toorbensiin on Sinesi tehase tehniliselt vältimatu kõrvalsaadus.
(134)
Ümberkorraldatud rafineerimistehastes toodetavat toorbensiini kasutatakse omamaisel turul Petrogali aromaatsete süsivesinike tootmiseks Matosinhoses ning see asendab importi (92 % impordist on pärit väljastpoolt ELi). Investeerimisprojekti mõjul suureneb ainult raske toorbensiini tootmine Sinesis ([200 000-250 000] tonni aastas) (33). Raske toorbensiini tootmise suurenemine Sinesis asendab praegu Matosinhose imporditavaid koguseid ning toorbensiini ei müüda kolmandatele isikutele.
(135)
Portugal selgitas, et ükski Matosinhose rafineerimistehasele suunatud investeering ei ole ette nähtud selliste moodulite jaoks, milles töödeldakse rasket toorbensiini reformingrafinaadiks (vahetoode aromaatsete süsivesinike, eelkõige toorbensiini derivaatide tootmiseks), et seejärel töödelda reformingrafinaat Petrogali Matosinhoses asuvas süsivesinike tehases toorbensiini derivaatideks, mis müüakse turuhindades naftakeemiatööstusele teise põlvkonna toodete valmistamiseks. Aromaatseteks süsivesinikeks töödeldava reformingrafinaadi hind ei muutu, sest see on indekseeritud ning sõltub [10-20] % ulatuses toorbensiini impordipariteedist ja [80-90] % ulatuses bensiini ekspordipariteedist.
(136)
Portugali arvates on asjakohane siseriiklik turg avatud ja konkurentsivõimeline ning kaubandustõketeta. Diislikütuse hind lähtub toornafta hinnast ja rafineerimisega seotud kuludest. Rafineerimistehased peavad konkureerima impordiga. Portugal on arvamusel, et asjaomane geograafiline turg peaks olema Euroopa loodepiirkond.
(137)
Komisjoni eelnevates otsustes on sätestatud, et toorbensiin on rahvusvaheliselt kaubeldav toode ja asjaomane kaubaturg hõlmab vähemalt Lääne-Euroopat.
(138)
Kontserni (välja arvatud ENI, sest kõnealune äriühing ei tegele rafineerimise ega jaemüügiga Pürenee poolsaare turul ning Herfindahl-Hirschmani indeksi (HHI) kohaselt on kontsentratsiooni tase Euroopas madal) turuosa piirkondlikul tasandil on alla 25 %.
5.1.3. Märkused projekti kohta seoses Euroopa, riiklike ja piirkondlike strateegiatega
(139)
Portugal rõhutab, et investeerimisprojekt on kooskõlas riigi ja Euroopa tasandil seatud strateegiliste eesmärkidega. Diislikütuse tootmise maksimeerimine (hinnanguliselt [1-3] miljoni tonnini aastas alates 2011. aastast) võimaldab siseriikliku rafineerimissüsteemi töötlemisvõimsust paremini kasutada. See võimaldab pakkumist ja nõudlust paremini ühitada ning kõrvaldada diislikütuse tõsine puudujääk ja vähendada bensiini ülemäärast tootmist.
(140)
Portugali sõnul vähendab investeerimisprojekt sõltuvust Venemaa diislikütuse impordist - see on üks komisjoni ja liikmesriikide kinnitatud eesmärkidest (2008. aasta teine strateegiline energiaülevaade - ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas) (34).
(141)
Nõudlus diislikütuse järele on kasvanud ja kasvab aastatel 2000-2025 veelgi, kuid ilma suurte investeeringuteta tootmise ümberkorraldamiseks suudavad rafineerimistehased praeguse tootmiskorralduse puhul kohaneda nõudluse muutumisega vaid vähesel määral. Petrogali investeeringute puhul võetakse arvesse kasvavat nõudlust ja vähendatakse sõltuvust impordist ja sellega seotud tarneriskidest.
(142)
Investeerimisprojektiga edendatakse õhusaaste vähendamist ja optimeeritakse seadmete energiatõhusust. Energiakasutuse ratsionaliseerimiseks kavandatud meetmed võimaldavad vähendada rafineerimistehaste praegust energiatarbimist [ ] %.
(143)
Alustades tootmist ümberkorraldatud rafineerimistehastes, on töödeldav kogus sama, kuid tootlikkus on palju suurem ning energiatarbimine ja heitkogused väiksemad.
(144)
Portugali väite kohaselt on investeerimisprojektil oluline mõju õhusaastele, sest projekt võimaldab vähendada rafineerimistehaste tahkete osakeste heitkoguseid ja aitab seega kaasa õhukvaliteeti käsitlevate piirkondlike ja riiklike eesmärkide saavutamisele.
(145)
Piirkondlikul tasandil on tunnustatud investeerimisprojekti olulisust, sest see hõlmab ka maagaasi lisamist rafineerimistehaste kütusevalikusse ja praeguse aurutootmisjaama asendamist koostootmisjaamaga.
(146)
Siseriiklikul tasandil saab kasu keskkonnale hinnata vääveldioksiidi ja lämmastikoksiidide heitkoguste vähendamise riiklikus programmis (35) kehtestatud eesmärkide saavutamise põhjal.
(147)
Investeerimisprojekt võimaldab parandada diislikütuse kvaliteeti ning vähendada seega sõidukite heitkoguseid. Investeerimisprojektil on positiivne mõju ka loodusele (taimestik ja loomastik) ja maastikule.
5.1.4. Märkused projekti panuse kohta piirkonna arengusse
(148)
Portugal tõstab esile investeerimisprojekti olulist panust piirkonna arengusse, arvestades selle rakendamist kahes ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas, mis kannatavad mõlemad suure tööpuuduse käes. Mõlemad piirkonnad on vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile a abikõlblikud ning Portugali regionaalabi kaardi kohaselt on regionaalabi tavapärane ülemmäär suurettevõtetele vastavalt 40 % (Sines, Alentejo piirkond) ja 30 % (Matosinhos, Norte piirkond). Mõlemad piirkonnad on lähenemiseesmärgi kohased piirkonnad (nagu on määratletud ELi regionaalpoliitika raames), mille SKP inimese kohta on alla 75 % Euroopa keskmisest.
(149)
Portugal on seisukohal, et Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased on piirkondliku majanduse alustalad. Portugal loodab, et investeerimisprojekti rakendamine mõjub positiivselt tööhõivele ja üldisemalt ka Norte ja Alentejo piirkonna majandusstruktuurile.
i) Sines
(150)
Sinesi rafineerimistehas asub Alentejo piirkonnas, kus SKP on riigi keskmisest 6 % madalam. Piirkonnale on iseloomulik ettevõtete vähesus ning arengut ja innovatsiooni toetavate kõrgetasemeliste teenuste puudus. 2009. aasta kolmandas kvartalis oli töötuse määr piirkonnas 10,2 % (0,4 % üle riigi keskmise) ning 2010. aasta kolmandaks kvartaliks kasvas see 11,6 %-ni (0,7 % üle riigi keskmise).
ii) Matosinhos
(151)
Matosinhose rafineerimistehas asub Norte piirkonnas Porto haldusüksuses. Norte piirkond on praegu kõige vaesem NUTS II (ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus) piirkond Portugalis, kus SKP inimese kohta oli 2008. aastal ligikaudu 20 % riigi keskmisest madalam. Piirkonna majanduskasvu määr on ELi ja Portugali keskmisest madalam ning piirkonnal on vähe kvalifitseeritud inimressursse. Tööpuudus, mis 2009. aasta kolmandas kvartalis oli 11,6 %, kasvas 2010. aasta kolmandaks kvartaliks 13,2 %-ni, mis on riigi keskmisest (vastavalt 2009. aastal 9,8 % ja 2010. aastal 10,9 %) tunduvalt kõrgem.
5.1.5. Töökohad ja koolitus
(152)
Portugali sõnul luuakse investeerimisprojekti rakendamisetapis hinnanguliselt 150 uut töökohta, mis on otseselt seotud kahe rafineerimistehase tootmisüksuste tegevusega.
(153)
Investeeringukulude ja loodud otseste töökohtade arvu suhe osutab, et rafineerimissektor on väga kapitalimahukas. Lisaks on sektoris töötamiseks vaja erialast väljaõpet.
(154)
Investeerimisprojektil on märkimisväärne potentsiaal kaudsete töökohtade loomiseks, sest rafineerimistehaste uute moodulite tehnoloogia on keerukam ning moodulid vajavad sagedamat hooldust. Võttes arvesse rafineerimistehaste allhankepoliitikat, kasvab nõudlus spetsialiseerunud töötajate osutatavate teenuste järele. Portugal on seisukohal, et rafineerimismoodulite ümberkorraldamine mõjutab oluliselt riigi tööstusstruktuuri, eelkõige masinaehituse, elektritootmise ja ehituse valdkonnas. Hinnanguliselt peaks ehitustööde kõige kiiremal perioodil olema mõlema rafineerimistehase ehitusel ligikaudu 3 000 töötajat ning eeldatavasti luuakse 450 kaudset alalist töökohta. Need töökohad vajavad kvalifitseeritud töötajaid, kelle tasu on tavaliselt turu keskmisest kõrgem, ning eeldatavasti on sellel märkimisväärne sotsiaalne ja majanduslik mõju kohalikule elanikkonnale, eelkõige Sinesi piirkonnas.
(155)
Küsimusele, kas investeerimisprojektis kavandatud töökohtade suhe (kolm kaudset töökohta iga otsese töökoha kohta) ja kohaldatud metoodika on õigustatud, vastas Portugal, et seda suhtarvu tuleks võrrelda teistes sama sektori investeerimisprojektides esitatud suhtarvuga. Osutades kahele komisjoni poolt heakskiidetud riigiabi meetmele (komisjoni otsused N 898/06 ja N 899/06, mis käsitlesid vastavalt Repsol Polimerose ja Artensa naftakeemiatehaseid), (36) leiab Portugal, et investeerimisprojektiga seotud eeldatavate otseste ja kaudsete töökohtade suhe on konservatiivsem ja realistlikum kui äriühingu Repsol Polimeros puhul kavandatud suhe (15 kaudset töökohta iga otsese töökoha kohta), isegi kui mõlemad projektid hõlmavad hüljatud tootmisüksuseid. Lisaks märkis Portugal, et investeerimisprojekti maht on sarnane Artensa projektiga, mis oli uus projekt. Portugali võtab arvesse ka HSB Saalomon Associates LLC poolt naftatööstuse jaoks loodud indikaatorit - personali tõhususe indeksit. Kõnealune indikaator näitab destilleerimisvõimsuse väärtust töötunni suhtes, mis üldiselt tähendab loodud töökohtade arvu töödeldud toornafta barreli kohta. Viimatiste kättesaadavate aruannete kohaselt (2008. aasta andmed) oli abisaaja üldindeks [50-70], samas kui uuringute keskmine on 113,7 ning Lõuna- ja Kesk-Euroopa keskmine 206,8. See kajastab rafineerimistehastes töötavate inimeste arvu, [ ], ning pidevalt osutatavate väliste teenuste olemasolu. Portugal leiab, et väliste teenuste kasutamine tagab kaudsete töökohtade loomise ja õigustab ootusi, mille kohaselt otseste ja kaudsete töökohtade suhtarv on parem kui see oli Artensa projekti puhul. Seepärast on Portugal arvamusel, et võrreldes käesolevas punktis osutatud komisjoni otsustega, oli Repsol Polimerost käsitleva projekti puhul kõnealune strateegia viidud äärmuseni (kasutati võimalikult vähe sisemisi ja võimalikult palju väliseid ressursse). Artensa projekti puhul oli olukord vastupidine - sisemiste ja väliste ressursside kasutamine oli tasakaalus. Portugali arvates vastab kavandatud suhe (3:1) rafineerimistööstuse tavaolukorrale ja kajastab õigesti väliste teenuste kasutamise ulatust Petrogali tegevuses, näiteks hooldusteenuste valdkonnas.
(156)
Hiljem esitatud väidetes toetab Portugal seda avaldust, viidates komisjoni uuemale dokumendile, (37) milles Portugali väite kohaselt osutatakse suhtele 4:1 kuni 6:1: „seega, kuigi Euroopa Liidus töötab tootmisharus ainult 100 000 inimest, võib öelda, et ELi rafineerimistööstusest sõltub otseselt 400 000 - 600 000 töökohta.” Sama dokumendi allmärkuses 41 märgitakse, et „veel 600 000 töökohta on seotud logistika ja turundusega”, mis lubaks rääkida isegi suhtest 12:1.
(157)
Ametliku uurimise etapis komisjonile esitatud täiendavas dokumendis (kulude-tulude analüüs) osutas Portugal investeerimisprojektidega säilitatud töökohtade arvule, sest oli selge, et vastupidise stsenaariumi korral, kui investeeringuid ei oleks tehtud, oleks Petrogal võtnud mõned ümberkorraldusmeetmed, sealhulgas vähendanud töötajate arvu. Kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, oleks „kaotatud kokku 1 240 töökohta - projekti tulemusena loodud 150 otsest ja 450 kaudset töökohta ning 160 otsest ja 480 kaudset töökohta, mis oleks eeldatavasti likvideeritud kulude vähendamise meetmete raames, et tulla toime rafineerimistehaste vähenenud kasumimarginaaliga praeguse töökorralduse tingimustes”.
(158)
Portugal rõhutab, et investeerimisprojekt hõlmab peamiselt kvalifitseeritud töötajaid, kellele makstakse asjaomase kohaliku turu keskmist palka [ ]. Sellest tulenev sotsiaal-majanduslik mõju ümbruskonna elanikele toetab muude ettevõtete ja tegevusalade arengut. Investeerimisprojekt toetab seega Porto ja Sinesi piirkonna infrastruktuuride ja rajatiste ehitamist ja uuendamist, luues piirkondades vajalikud tingimused elukvaliteedi ja konkurentsivõime tõstmiseks uuele tasemele.
(159)
Lisaks rõhutab Portugal oma vastuses, et „ehitustööde ajal on projektil märkimisväärne mõju riiklikule tööstusstruktuurile, edendades kohalike ettevõtete loomist ja arendamist. Kui projekt täielikult rakendub, soodustab see hooldustöid pakkuvate uute ettevõtete arendamist ja seega jätkub ka piirkonna tugevam areng”. Seega „aitab Petrogal käesoleva algatuse raames tasakaalustada nende piirkondade konkurentsivõimet, mis on riigi keskmisega võrreldes vähem arenenud. Projekt mõjutab positiivselt Alentejo piirkonna majandust ja selle avatust välismaistele turgudele.”
(160)
Lisaks, suurendades toorme ja töödeldud toodete liikumist kahe rafineerimistehase vahel, peaks investeerimisprojektil olema eeldatavalt väga positiivne mõju Sinesi ja Leixõesi (38) sadama infrastruktuuridele, sest oluliselt laieneb sadamate tegevus ja nende kasutamine ning seega paranevad ka sadamate tegevustulemused.
(161)
Kokkuvõtteks märgib Portugal, et Petrogali kava kohaselt on investeerimisprojekti kasutusaeg vähemalt 30 aastat, mis näitab pikaajalist pühendumist piirkondlikele, riiklikele ja Euroopa eesmärkidele.
(162)
Investeerimisprojekti aitab parandada piirkondliku inimkapitali potentsiaali. Investeerimisprojekti kaasatud nii hiljuti tööle võetud kui ka praeguste töötajate koolitamiseks vajalikud ametialased kvalifikatsioonid ja koolitusstruktuurid luuakse koostöös Alentejo tehnikakolledžiga (39) ning Sinesi tööstus- ja logistikapargi ärikeskusega (40).
(163)
Seoses uurimis- ja arendusprojektidega ning ülikoolidega tehtava koostööga kinnitab Portugal, et mõlemad rafineerimistehased on teadus- ja koolitusvaldkonna arendamise piirkondlikud keskused. Portugali sõnul on investeerimisprojektil eeldatavasti positiivne mõju ning see suudab hoogustada uute lepingute sõlmimist Petrogali ning teadus- ja tehnikavaldkonna haridusasutuste vahel.
(164)
Portugal tõstab esile investeeringute ja loodud töökohtade suhet, mis peaks näitama selle suhtarvu mõistlikkust, võttes eelkõige arvesse, et rafineerimissektor on väga kapitalimahukas ning vajab kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu ja suuri investeeringuid kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu koolitamiseks. Sarnase suhtarvu (suur abisumma loodud töökoha kohta) kiitis komisjon heaks Repsol Polimerose ja Artensa naftakeemia projektide (41) puhul.
(165)
Vastuseks komisjoni taotlusele esitada projektide tasuvusanalüüs ja hindamine nagu struktuurifondidest (42) kaasrahastatavate suurprojektide puhul, esitas Portugal dokumendi, milles hinnati peamiselt investeerimisprojektist tulenevat sotsiaalset ja majanduslikku kasu. Dokumendis kirjeldatakse investeeringute positiivset mõju majandusele, mis on näiteks seotud projekti raames tasutavate maksudega, otsese ja kaudse tööhõivega kaasnevate maksudega, makstavate töötuabirahade vähenemisega, tarbimise maksustamisega (käibemaks), süsinikdioksiidi heidete vähenemisega transpordi- ja tööstussektoris, kokkuhoiuga Portugali valitsuse välisvõla intresside maksmisel, kaubaveo ja üleseisukuludega (maksud), Leixõesi sadama täiendava tuluga ja toetusega kohaliku kogukonna arengule.
(166)
Kohalikul tasandil on investeerimisprojektiga kaasnev kasu seotud tarbimise maksustamisega (käibemaks), Leixõesi sadama täiendava tuluga ja toetusega kohaliku kogukonna arengule (nüüdispuhasväärtus kokku 49 miljonit eurot) ning ülejäänud mõju tuleks vaadelda riigi tasandil (nüüdispuhasväärtus kokku 454 miljonit eurot), sest sellest saab kasu kogu rahvamajandus ning see on vaid osaliselt suunatud asjaomastele piirkondadele. Eeldusel, et riigi tasandil saadav tulu jaotatakse Portugali piirkondade vahel proportsionaalselt, lähtudes nende majanduslikust kaalust, ning võttes arvesse, et Norte ja Alentejo piirkonnad andsid 2007. aastal 34,8 % Portugali SKPst, siis ületab piirkondlik kasu (nüüdispuhasväärtus 195 miljonit eurot) suuresti investeerimisprojekti raames antava abi (nüüdispuhasväärtus 121 miljonit eurot).
5.1.6. Märkused abi vajalikkuse kohta
(167)
Portugal rõhutas, et abiga toetatakse tõhusalt ja otsustavalt Petrogali otsust investeerida ning abi on vajalik investeeringute tasuvuse tagamiseks. Pärast riiklike ametiasutuste 23. jaanuari 2007. kirja kättesaamist, milles kinnitati projekti abikõlblikkust, kiitis GALPi juhatus 5. märtsil 2008 investeerimisprojekti heaks. Esimene kokkulepe seadmete tellimiseks sõlmiti 14. märtsil 2008, pärast seda kui Portugali valitsus abilepingule 10. märtsil 2008 alla kirjutas.
(168)
Ilma abita ei oleks investeerimisprojekti rakendatud, sest selle tasuvus ei oleks olnud tagatud.
(169)
2001. aastal võttis GALPi juhatus vastu otsuse, mis oli vastu varasemale kavale Matosinhose rafineerimistehaste ajakohastamiseks, sest kasutatava kapitali tasuvus oli väiksem Galp Energia kapitali kaalutud keskmisest hinnast (WACC) rafineerimissektoris.
(170)
2005. aastal arutas GALPi juhatus uuesti strateegilisi võimalusi kahe rafineerimistehase ümberkorraldamist käsitleva projekti rakendamiseks. Pärast alternatiivsete investeerimisprojektide ettevõttesisest hindamist esitati Sinesi ja Matosinhose tehaste ümberkorraldamise projektid juhatusele heakskiitmiseks 2008. aasta märtsis. Läbivaadatud investeeringu ([ ] miljonit eurot) sisemiseks tasuvusläveks arvutati [8-10] % ilma muude soodustusteta, seega [ ] protsendipunkti rohkem, kui Galp Energia kapitali kaalutud keskmine hind rafineerimistegevuses (vastavalt [7-9] %).
(171)
GALPi juhatuse märtsis 2008 tehtud otsus põhines investeerimisprojekti sisemise tasuvusläve tundlikkuse analüüsil, mis on esitatud tabelis 3.
Tabel 3
Koos abiga
Nüüdispuhasväärtus
[100-150] miljonit eurot
Tulumäär/sisemine tasuvuslävi
[9-11] %
Ilma abita
Nüüdispuhasväärtus
[1-50] miljonit eurot
Tulumäär/sisemine tasuvuslävi
[8-10] %
Allikas: GALP
(172)
Galp Energia juhatuse 10. jaanuari 2008. aasta nõupidamise kohaselt oli ettevõtte kapitali kaalutud keskmine hind ja minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi (kapitalikuludele on lisatud riskipreemia) (43) tarne-, rafineerimis- ja logistikavaldkonnas vastavalt [7-9] % ja [10-12] %.
(173)
Portugal märkis, et nii Galp Energia esitatud kapitali kaalutud keskmine hind kui ka minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi olid kooskõlas rafineerimissektori tavapärase praktikaga ning selliste majanduskriteeriumide kasutamine on sektori suurte äriühingute poolt üldtunnustatud. Väidete kinnitamiseks esitas Portugal komisjonile äriühingu Citigroup, Bloomberg and Broker Research poolt 2010. aastal koostatud tabeli, milles võrreldakse sektoris tegutsevate oluliste äriühingute kapitali kaalutud keskmist hinda.
(174)
Portugal väidab, et investeerimisotsus oli ja on kooskõlas tavapraktikaga ja tavapäraste rentaablusnõuetega, mida abisaaja kõigi projektide puhul eeldab. Lisaks kapitali kaalutud keskmisele hinnale kasutatakse rentaabluse hindamisel lisakriteeriumina ka minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve. Tulevaste rahavoogude prognoosid ei ole üldiselt kindlad. Rahavoogude prognoosidega kaasneb alati ebakindlus (risk); mida pikemat perioodi nad hõlmavad, seda suurem on võimalus, et prognoosid on ligikaudsed ja sisaldavad vigu. Kõige sagedamini lisatakse ebakindlusega toimetulekuks kapitali hinnale riskipreemia (kapitali kaalutud keskmine hind) ja sellest määrast lähtutakse kui investeeringu nõutavast minimaalsest aktsepteeritavast tasuvuslävest. Minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve ja kapitali kaalutud keskmise hinna vahelist erinevust käsitletakse investeerimisotsuse tegemisel eeldatava lisatuluna, sest see hõlmab prognoositud rahavoogudega seotud lisariski. Portugal märkis, et Galp Energia investeerimisprojekte käsitlevates analüüsides ja otsustes kasutati minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve juba alates 2002. aastast. Kõnealusel aastal otsustati, et projektide minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi on kapitali kaalutud keskmine hind, mida on suurendatud [1-5] protsendipunkti võrra. 2006. aastal otsustas Galp Energia arvutada minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve veidi erinevalt - [1-5] protsendipunkti lisamise asemel kapitali kaalutud keskmisele hinnale suurendatakse seda [10-50] % (WACC2006 + minimaalne aktsepteeritav tasuvuslulävi2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). See uus kriteerium kinnitati sisemiste arutelude tulemusena, sest võttes arvesse kapitali kaalutud keskmise hinna taseme erinevust valdkonniti, tundus protsendimäära kasutamine baasarvutustes sobivam ja arusaadavam kui absoluutväärtuse kasutamine. Selgituse täiendamiseks esitas Portugal komisjonile andmed kapitali kaalutud keskmiste hindade ja minimaalsete aktsepteeritavate tasuvuslävede kohta, mida Galp Energia ajavahemikus 2002-2006 kasutas järgmiste tegevusvaldkondade lõikes: tarnimine ja rafineerimine, naftatoodete turustamine, leiukohtade uurimine ja tootmine, gaas ja elekter.
(175)
Portugal väitis, et lähtudes seda tüüpi projektide rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest ja investeeringute taseme märkimisväärsest muutumisest tehnilist arendust käsitlevate projektide algetapis (esialgne tehniline projekt), leidis GALPi juhatus, et nii suuremahulise investeerimiskava jaoks on tasuvusmäär liiga lähedal kapitali kaalutud keskmisele hinnale, et projekt võiks olla elujõuline, sest sellises olukorras võib peagi juhtuda, et tasuvus on väiksem kui kontrollväärtus.
(176)
Siiski, võttes arvesse investeerimisprojektile antud maksusoodustust, oleks projekti tasuvus [9-11] %, mida investeerimisprojekti strateegilist iseloomu silmas pidades peeti vastuvõetavaks miinimumiks, et algatada ja kiita heaks kohustuste võtmine seadmete tarnijate ees.
(177)
Portugal esitas loetelu alternatiivsetest investeerimiskavadest, mida Petrogal oleks võinud rakendada ajal, mil tehti investeerimisprojekti käsitlevaid otsuseid. Uuteks investeeringuteks ettenähtud rahaliste vahendite vähesuse tõttu konkureerisid Galp Energia tegevusvaldkonnad omavahel nende piiratud ressursside pärast ja äriühing rakendas ranget valikumenetlust.
(178)
Kui abilepingule Portugali riigiga ei oleks alla kirjutatud ja investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, oleks mõlema rafineerimistehase konkurentsivõime paratamatult halvenenud. Portugali sõnul oleks juhul, kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, rafineerimistehaste tootmisvõimsuse kasutamine vähenenud [80-90] %-ni vastuseks vähenevale nõudlusele bensiini ja kütteõli turul (uuringud näitavad nõudluse märkimisväärset vähenemist ajavahemikul 2008-2020, vähenedes vastavalt [20-30] % ja [40-50]%). Rafineerimistehaste kasumimarginaal oleks jäänud väga väikeseks. Olukorra parandamiseks oleks tehtud põhjalikke ümberkorraldusi, mis oleksid hõlmanud ka töökohtade kaotamist.
(179)
Kuna komisjon kahtlustas, et GALPi juhatus ei võtnud oma otsustes arvesse ettevõtluskeskkonna muutusi, paluti Portugalil esitada üksikasjalik võrdlusstsenaarium olukorra kohta, kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud. Sel eesmärgil paluti Portugalil esitada investeerimiskavade tasuvusmäär, võttes arvesse rafineerimistehaste võimalikku kasumlikkust juhul, kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, ja võttes arvesse rafineerimistehaste kasumimarginaalide vähenemist.
(180)
Portugali võrdlusstsenaariumi kokkuvõte on esitatud tabelis 4.
Tabel 4
Tegevuskava
Uute investeeringute lõppväärtus
Koos abiga
Nüüdispuhasväärtus
[200-250] miljonit eurot
[150-200] miljonit eurot
Tulumäär/sisemine tasuvuslävi
[10-12] %
[10-12] %
Ilma abita
Nüüdispuhasväärtus
[100-150] miljonit eurot
[100-150] miljonit eurot
Tulumäär/sisemine tasuvuslävi
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Portugal väidab, et „asjaolu, et projekt võib olla äriühingule väga asjakohane või isegi strateegilise tähtsusega, ei tähenda, et see on ainus või ainuõige projekt, kui investeeringute tasuvusmäär ei vasta vastuvõetavale miinimumile” (nagu juhtus 2001. aastal).
5.2. Portugali märkused kolmandate isikute esitatud märkuste kohta
(182)
Portugal tõstab esile erinevate huvirühmade (omavalitsused, ametiühingud ning valdkondlikud ja tööstuslikud ühendused) aktiivset osalemist ja loetleb kõik märkused, mis kinnitavad investeerimisprojekti väärtust piirkondliku arengu ja energiatõhususe osas.
5.2.1. Tähelepanekud konkurentide nr 1 ja nr 2 esitatud märkuste kohta
(183)
21. jaanuaril 2010 esitatud ettepanekus selgitab Portugal, et vaakumdestilleerimise lähteainete turg on väga kõikuv ega paku vaakumgaasiõliga varustamisel sellist stabiilsust, mis on vajalik Sinesi suure hüdrokrakkimisseadme puhul. Seoses hüdrokrakkimise jääkidega kinnitab Portugal, et nende kogus on peaaegu olematu, sest hüdrokrakkimisel kasutatakse madaltemperatuuri tehnoloogiat.
(184)
Portugal kordab, et investeerimisprojekt soodustab piirkondlikku arengut ebasoodsas olukorras olevates piirkondades (töökohtade loomine ja säilitamine, töötajate koolitus, mastaabisääst, tehnoloogiasiire, mõju levimine jne) isegi juhul, kui seda rakendatakse olemasolevates rafineerimistehastes ning seda kinnitatakse kõikides saadud positiivsetes märkustes. Portugal tõstab esile ka investeerimisprojekti strateegilist tähtsust ja keskkonnamõju ning lükkab ümber märkused, mille kohaselt on ainus kasu piirkonnale tööhõive paranemine.
(185)
Konkurendi nr 1 koostatud tabeli „Abisumma loodud töökohtade kohta” puhul, milles võrreldakse seda suhet muude piirkondade sihtotstarbelise abi projektidega (vt põhjendus 89) märkis Portugal, et tabel ei hõlma muid rafineerimistööstuse ega muude kapitalimahukate tööstusharude projekte. Seepärast ei saa investeerimisprojekti võrrelda tabelis esitatud projektidega, vaid seda tuleks võrrelda sama majandusharu ulatuslikele investeerimisprojektidele antud abiga (vt komisjoni 10. juuli 2007. aasta otsus: riigiabi N 898/06 - Repsol Polimeros, ja komisjoni 10. juuli 2007. aasta otsus: riigiabi N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos ConexosSA, kus abisumma loodud töökohtade kohta oleks võrreldav Petrogali projektiga).
(186)
Samuti tuleks ka kaudsete ja otseste töökohtade suhet võrrelda võrreldavate projektidega (nagu põhjenduses 185 osutatud projektid), et saada samaväärseid andmeid.
(187)
Portugal rõhutab, et CALPi juhatus kiitis investeerimisprojekti heaks 2008. aasta märtsis, pärast seda, kui ta oli saanud 2007. aasta jaanuaris Portugali ametiasutustelt kirjaliku kinnituse, et investeerimisprojekt on abikõlblik. Seega anti abi tingimuslikult (eelkõige oli vajalik komisjoni nõusolek) enne tööde algust. Esimene siduv tellimus sõlmiti märtsis 2008, pärast seda, kui Petrogal oli abilepingule alla kirjutanud.
(188)
Portugal kummutab kolmanda isiku esitatud märkuse, mille kohaselt oli Petrogal otsustanud algatada investeerimisprojekti juba 2006. aastal.
(189)
Portugal tunnistab, et teostatavusuuringud viidi läbi enne lõpliku otsuse tegemist. Selline teave oli GALPi juhatusele otsuse tegemiseks hädavajalik, kuid see ei tähenda, et GALPi juhatus oli juba otsuse teinud.
(190)
Portugal on seisukohal, et ilma abita ei oleks investeerimisprojekti rakendatud.
(191)
Portugal selgitab, et investeerimisprojekti tasuvusmäär ei olnud riski taset arvestades piisav ning muud Galp Energia arengu jaoks olulise tähtsusega projektid ([ ]) olid atraktiivsemad. Seega ei oleks investeerimisprojekti rakendatud ilma abita.
(192)
Portugal järeldab kolmandatelt isikutelt saadud märkustest, et asjaomane geograafiline turg ei ole Portugali turg, vaid vähemalt Pürenee poolsaare turg.
(193)
Portugal täpsustab, et Petrogali turuosa diislikütuse (nii naftatöötlustoodete turul, kui ka hulgi- ja jaemüügi tasandil) ei ole kunagi ületanud 25 %, kui asjaomane geograafiline turg on Pürenee poolsaar või ulatuslikum piirkond.
(194)
Portugal kinnitab veel kord, et investeerimisprojekt ei mõjuta kuidagi diislikütuse hulgi- ja jaemüügiturgu, sest naftatöötlustoodete turul kujuneb hind vastavalt turu tingimustele ning Petrogal on kõnealusel turul hinnavõtja. Vastasel juhul orienteeruksid Petrogali kliendid impordile, sest Portugali sõnul puuduvad tõkked (tehnilised, tolli-, logistilised (44) jm tõkked) diislikütuse importimiseks teistest liikmesriikidest. Portugali impordinõuded on kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega.
(195)
Portugal esitas koondandmed Portugali imporditava diislikütuse kohta (mere- ja maanteetransport).
Tabel 5
Diislikütuse import ja eksport
Aasta
2006
2007
2008
2009
IMPORT
Kokku (tuhat tonni)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Muud
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
EKSPORT
Kokku (tuhat tonni)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Muud
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Allikas: DGEG ja Petrogali andmed
(196)
Lisaks on Portugalil piisav ladustamisvõimsus - Portugali esitatud andmed osutavad, et ettevõtjad on teinud mitmesuguseid strateegilisi valikuid, kas investeerinud ladustamisvõimsuse väljaehitamisse või rajatisi rentinud, ning mõlemad alternatiivid on võimalikud ja otstarbekad. Vaatamata turul ilmnenud võimalustele ei ole peamised ettevõtjad oma ladustusvõimsust suurendanud ning see on märk, et nende ladustamisvõimsus on turustustegevuseks piisav. Portugal juhib tähelepanu sellele, et diislikütuse koguimport on pidevalt suurenenud ning eksport pidevalt pisut vähenenud. See tuleneb turu pidevast kasvust ning kohaliku tootmisvõimsuse üha suurenevast mahajäämusest. 2009. aasta näitajad kajastavad Sinesi rafineerimistehases toimunud õnnetusjuhtumi mõju, kui rafineerimistehase tegevus ja tootmine olid mitme nädala jooksul häiritud. Ettevõtjad pidid kõnealusel aastal oma importi suurendama, mis osutab alternatiivsete tarnevõimaluste olemasolule.
(197)
2009. aastal oli Portugalis imporditud diislikütuse osatähtsus 27,2 % diislikütuse kogutarbimisest kõnealusel aastal. Eelnevatel aastatel oli diislikütuse keskmine import umbes 14 % Portugali aastasest diislikütuse tarbimisest (ligikaudu 5,4 miljonit tonni).
(198)
Seega on Portugal seisukohal, et Portugali diislikütuse turg on avatud ja konkurentsivõimeline turg, kus kauplemine on lihtne ning kus hinnakujundus lähtub toornafta hinnast ja rafineerimiskuludest, võttes arvesse alternatiivi importida hinnaga, mis toetub äriühingu Platts hinnangule.
(199)
Raske toorbensiini osas on Portugal seisukohal, et selle turg hõlmab vähemalt EMPd, sest toornafta on rahvusvaheliselt kaubeldav toode.
6. ABIMEETME HINDAMINE
6.1. Riigiabi olemasolu
(200)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on juhul, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(201)
Portugal annab Petrogalile abi maksusoodustuse näol. Seega võib abi käsitada liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest antava abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(202)
Kõnealust abi antakse ühele äriühingule, Petrogalile, ning seega on see valikuline.
(203)
Abi antakse investeeringuks, mille tulemusena suureneb diislikütuse ja raske toorbensiini tootmine. Kuna nende toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel, mõjutab abimeede tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Petrogalile antav abi vabastab ettevõtte kuludest, mida ta oleks pidanud tavaolukorras ise tasuma. Järelikult saab Petrogal kasu, sest tal on majanduslik eelis oma konkurentide ees. Petrogali ja tema tooteid sel viisil soodustades kahjustab asjaomane meede konkurentsi või ähvardab seda kahjustada.
(204)
Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(205)
Olles kindlaks teinud, et meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb kaaluda, kas kõnealune meede võib olla siseturuga kokkusobiv.
6.2. Abimeetme õiguspärasus
(206)
Teatades antavast abist enne selle jõustamist, pidas Portugal kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevast teatamiskohustusest.
6.3. Abi hindamise õiguslik alus
(207)
Kuna abi eesmärk on edendada piirkonna arengut, hinnatakse abi kokkusobivust siseturuga regionaalabi suuniste kohaselt, lähtudes eelkõige suuniste punktist 4.3, milles käsitletakse ulatuslikke investeerimisprojekte, ning ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondliku abi andmise süvahindamise kriteeriumitest, mis on sätestatud teatises süvahindamise kohta, välja arvatud juhul, kui ametliku uurimise tulemusena selgub, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a (turuosade hindamine) ja alapunktis b (projektiga saavutatud tootmisvõimsuse hindamine) sätestatud piirmäärasid ei ületata.
(208)
Komisjon peab hinnangu tegema kolmes etapis:
-
esiteks hindab komisjon abi vastavust regionaalabi suuniste üldsätetele;
-
teiseks kontrollib komisjon, kas punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumid turuosa, tootmisvõimsuse kasvu ja turu toimimise kohta on täidetud (edaspidi „vastavus punkti 68 alapunktidele a ja b”);
-
kolmandaks võib komisjon, sõltuvalt teises punktis kirjeldatud hindamise tulemustest, algatada süvahindamise.
6.4. Vastavus regionaalabi suuniste üldsätetele - menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kontrollimine
(209)
Komisjon kontrollis, kas abi andmine vastas regionaalabi suuniste üldsätetele. Kõnealuse hindamise tulemusel tehti järgmised tähelepanekud.
(210)
Menetluse algatamise otsuses, väljendas komisjon kahtlust, kas investeerimisprojekt kujutab endast alginvesteeringut või võib seda pidada asendusinvesteeringuks.
(211)
Komisjon võttis arvesse Portugali märkusi, mis on esitatud põhjendustes 130 ja 131, et investeeringute tulemusel laiendatakse olemasolevat ettevõtet ja muudetakse põhjalikult kogu selle tootmisprotsessi ning seetõttu saab investeeringut käsitada alginvesteeringuna regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses.
(212)
Tõepoolest, uus vaakumdestilleerimismoodul ja viskoossuse vähendamise moodul Matosinhoses ning uus hüdrokrakkimismoodul Sinesis toimivad samaaegselt olemasolevate rafineerimismoodulitega, kuid investeerimisprojekt ei hõlma mitte tootmissüsteemi asendamist, vaid täiendamist. Lisaks tehakse investeerimisprojekti raames rafineerimistehastes ümberkorraldusi, varustades nad uue tehnoloogia kohase infrastruktuuriga, et tehastes oleks võimalik toota bensiini ja diislikütust toornafta raskematest fraktsioonidest.
(213)
Konkurent nr 1 ei vaidlusta asjaolu, et investeeringut võiks pidada alginvesteeringuks, kuid leiab, et investeering kujutab endast pelgalt olemasoleva ettevõtte laiendamist.
(214)
Eelnevat arvesse võttes on komisjon arvamusel, et investeerimisprojekt on alginvesteering regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses ja seega kõrvaldatakse kahtlused seoses investeerimisprojekti käsitamisega alginvesteeringuna.
(215)
Menetluse algatamise otsuses, kahtles komisjon, kas regionaalabi suuniste punktis 38 sihtotstarbelise abi suhtes sätestatud ametlikud ergutava mõju nõuded on täidetud. Eelkõige väljendas komisjon kahtlust, kas Portugali kirjalik kinnitus selle kohta, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele, (45) võib asendada nõutud tagatiskirja.
(216)
Regionaalarengu suuniste punkt 38 on sõnastatud järgmiselt: „Oluline on tagada, et regionaalabil oleks tegelik stimuleeriv toime selliste investeeringute teostamisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seetõttu antakse abi ainult nende abikavade korral, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus on seejärel kirjalikult kinnitanud, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist. […]. Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit. Kui töö algab enne, kui käesolevas punktis kehtestatud tingimused on täidetud, ei ole projekt abikõlblik.”
(217)
„Tööde algus” on regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 40 kohaselt määratletud kas ehitustööde alguse või esimese siduva tellimusega seadmete tarnimiseks.
(218)
Komisjon võttis arvesse järgmisi Portugali poolt esitatud fakte:
-
Petrogal esitas abitaotluse 22. jaanuaril 2007;
-
Portugal kinnitas abikava põhimõttelist abikõlblikkust 23. jaanuaril 2007.
-
Portugali ministrite nõukogu kiitis abi heaks 6. märtsil 2008, kuid kuna abi andmiseks on vaja komisjoni heakskiitu, ei saanud Petrogal abi kasutada enne 2011. aastat (kui investeering on lõpule viidud).
-
Petrogali juhatus lubas alustada seadmete tellimist 8. märtsil 2008.
-
Esimene siduv tellimus sõlmiti 14. märtsil 2008. Investeeringutega seotud ehitustöödega alustati Sinesis novembris 2008 ja Matosinhoses jaanuaris 2009.
(219)
Komisjon leiab, et Portugali ja Petrogali vahelisele abilepingule alla kirjutamine 10. märtsil 2008 ja ministrite nõukogu resolutsiooni avaldamine 6. märtsil 2008 Portugali Ametlikus Teatajas (46) on kinnitusega vähemalt samaväärsed ning neid tuleks käsitleda kindlama tõendina ametliku toetuse kohta, kui regionaalabi suuniste punktis 38 nõutud kinnitust. Nendele abilepingutele kirjutati alla enne investeerimisprojekti kohaste ehitustööde algust.
(220)
Seega on komisjon arvamusel, et ametliku ergutava mõju nõudega seotud kahtlused on kõrvaldatud.
(221)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas investeeringute rahastamine aitab kaasa piirkonna arengule. Selles kontekstis väljendas komisjon ka kahtlust abi vajalikkuse suhtes ja väitis, et „ebavajalik abi ei aita tõenäoliselt kaasa piirkondlikule arengule ja võib kaasa tuua vastuvõetamatuid konkurentsimoonutusi” (47).
(222)
Konkurendid nr 1 ja nr 2 märkisid, et Petrogal oleks investeerimisprojekti rakendanud ka ilma abita. Nende arvates on investeerimisprojekt tootlik investeering, mis on majanduslikult ajendatud tasakaalustamatust pakkumisest ja nõudlusest ning võimalusest saada juurdepääs raskemale ja odavamale toornaftale. Kõik teised ettevõtjad kogu Euroopas teevad rafineerimistehastes sarnaseid investeeringuid ilma riigiabita.
(223)
Seetõttu tuleb hinnata, kas abi on vajalik ning kas see ärgitab tegema investeeringuid, mida muidu nendes kahes abistatavas piirkonnas ei tehtaks, või kas investeerimisprojekti oleks igal juhul rakendatud. Seoses sellega peab komisjon kindlaks tegema, kas abi muudab Petrogali käitumist nii, et ta teeb asjaomastes piirkondades täiendavaid investeeringuid.
(224)
Ilmneb, et strateegiline otsus investeerimise kohta tehti 2006. aastal. See kajastub Galp Energia poolt 2006. aasta oktoobris avaldatud dokumendis (48). Nagu on märgitud Galp Energia 2006. aasta aruandes, võttis juhatus investeerimisprojekti käsitlevad täitevotsused vastu 23. jaanuaril 2007 (49) ja 5. märtsil 2008 (st pärast riigi ametiasutuste 23. jaanuari 2007. aasta abikõlblikkust kinnitava teate kättesaamist). 14. märtsil 2008 võttis juhatus vastu otsuse esitada esimene investeerimiskavaga seotud seadmete tellimus.
(225)
Portugal väitis, et ebapiisava maksejõu tõttu ei teinud Petrogal investeeringut kuni aastani 2008 ning lõpuks otsustas GALPi juhatus jätkata seadmete ja rajatistega seotud tellimusi alles pärast ministrite nõukogu asjakohase otsuse vastuvõtmist Portugali valitsuse poolt.
(226)
Portugal väidab, et riigiabi olemasolu oli Petrogali investeerimisotsuse jaoks otsustava tähtsusega. Ilma abita oleks investeerimisprojektist loobutud. Petrogal oleks rakendanud alternatiivset ümberkorralduskava, et kohandada oma rafineerimistegevust muutunud turu ja toornafta pakkumise tingimustega. Lisaks oleks kättesaadavaid rahalisi vahendeid kasutatud investeeringuteks alternatiivsetesse projektidesse väljaspool rafineerimistegevust.
(227)
Portugali esitatud Petrogali dokumendid sisaldavad investeerimisprojekti eeldatava sisemise tasuvusläve analüüsi, kapitali kaalutud keskmist hinda ning võimalikke alternatiivseid investeerimisvõimalusi, mida Galp Energia oleks võinud olemasoleva kapitaliga kasutada.
(228)
Komisjon on arvamusel, et GALPi juhatusele 23. jaanuaril 2007 ja 5. märtsil 2008 esitatud dokumendid olid otsustava tähtsusega abi vajalikkuse hindamisel, sest juhatuse otsus põhines nendel dokumentidel.
(229)
Portugali sõnul märgiti GALPi juhatusele 2008. aastal esitatud arvutustes, et abi puudumisel oleks investeerimisprojekti sisemine tasuvuslävi olnud [8-10] %. Kõnealune sisemine tasuvuslävi on palju kõrgem kui Petrogali kapitali kaalutud keskmine hind ([7-9] %).
(230)
Portugal selgitas, et GALPi juhatuse otsused põhinevad minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve meetodil, mis võeti kasutusele juba 2002. aastal. Minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi on projekti minimaalne tasuvus, millega otsustaja nõustub projekti rakendama, arvestades sellega kaasnevat riski ja muudest projektidest loobumisega seotud kulusid. Minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve võib nimetada ka minimaalseks tasuvuse määraks või võrdlusmääraks.
(231)
Alates 2006. aastast on rafineerimistehaste minimaalseks sisemiseks tasuvusläveks [110-150] % kapitali kaalutud keskmisest hinnast ehk [10-12] %. Kui sisemine tasuvuslävi seda künnist ei ületa, siis investeerimisotsust tavaliselt ei langetata. Käesoleval juhul kergitab abi sisemist tasuvusläve [1-3] protsendipunkti võrra, st [8-10] %-st [9-11] %-ni nagu on märgitud põhjenduses 171 esitatud tabelis 3, mis sisaldab juhatusele 2008. aastal esitatud arvutusi. Kuigi ka koos abiga on sisemine tasuvuslävi endiselt oluliselt väiksem kui minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi, tekkis täiendav kindlusvaru, mida GALPi juhatus pidas piisavaks, et investeerimisprojekt lõplikult kinnitada.
(232)
Ettevõtted lähtuvad minimaalsest aktsepteeritavast tasuvuslävest olukordades, millega kaasneb suur risk, ning kõnealune tasuvuslävi võib sõltuvalt projektist suuresti varieeruda. Minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve võib mõjutada ka valuuta, milles seda arvutatakse - kõrge inflatsioonitasemega valuutapiirkonnas on tasuvuslävi kõrgem, kui stabiilsete hindadega piirkonnas.
(233)
Selleks et otsustada piirkondliku abi vajalikkuse ja ergutava mõju üle, ei ole riigiabi käsitlevate otsuste puhul minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve põhimõtet varem kasutatud. Samuti ei ole minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve nimetatud teatises süvahindamise kohta. Siiski on minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve mõistet juba kasutatud riigiabi otsustes (komisjoni 23. veebruari 2011. aasta otsus riigiabi N 204/2010 kohta - Rootsi - Äriühingule Volvo Aero mootori Trent XWB ICC teadus- ja arendustegevuseks antud abi; otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas), mis toetuvad ühenduse raamistikule teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (50) ning hõlmavad suure riskiga seotud projekte.
(234)
Portugal rõhutab, et investeerimisprojektiga kaasneb palju riske, mis õigustab minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve põhimõtte kasutamist. Investeerimisprojekt on suurim tootlik investeering, mis Portugalis kunagi on tehtud. Investeerimisprojekti rakendamiseks kulub mitu aastat. Investeerimisprojekti hinnanguliste kulude prognoosimine on väga keeruline: Portugali esitatud andmed osutavad, et tegelikud kulud olid esialgsest kuluprognoosist märkimisväärselt suuremad. Investeerimisprojekt on pikaajalise suunitlusega, kuid rafineerimistehase kasumimarginaali on keeruline pikaks perioodiks prognoosida, eriti olukorras, kus pikas perspektiivis võidakse traditsioonilised sisepõlemismootoriga autod asendada elektri- ja muude autodega.
(235)
2006. aastal korraldatud empiirilise uuringu (51) käigus analüüsiti üle 100 minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve, mille peamiselt Põhja-Ameerika ettevõtted olid endale kehtestanud; keskmiselt oli minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi 14,1 % ning kapitali kaalutud keskmise hinna ja minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve absoluutne erinevus oli 5 protsendipunkti, st ligikaudu 155 % kapitali kaalutud keskmisest hinnast. Võttes arvesse kõnealust teavet, ei tundu Petrogali ja Galp Energia taotletud minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi rafineerimissektori jaoks esmapilgul ülemäärasena.
(236)
Arvestades nimetatud asjaolusid ja võttes eelkõige arvesse sektori ja käesoleva juhtumi iseärasusi (investeeringu mahu ja pika rakendamisajaga seotud suurt riski), leiab komisjon, et minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve võib arvesse võtta, et otsustada, kas investeerimisprojekti rakendamiseks oli abi otsustava stiimulina vajalik või mitte.
(237)
Konkurendid nr 1 ja nr 2 kinnitasid, et rafineerimissektoris ei ole kehtestatud valdkondlikke võrdlusnäitajaid. Konkurent nr 1 osutas siiski, et tema arvates on 10 % võrdlusnäitaja (tasuvuslävi) investeerimisprojekti rakendamiseks piisav. Komisjon märgib, et 10 % võrdlusnäitaja on väga sarnane GALPi juhatusele 2008. aastal pärast abi saamist esitatud sisemise tasuvuslävega [9-11] %. Seega leiab komisjon, et abi ei ületa summat, mida konkurent oleks vajalikuks pidanud, et saavutada vastuvõetav sisemine tasuvuslävi.
(238)
Seega selgub, et abimeede toob arvutusliku sisemise tasuvusläve lähemale Petrogali minimaalsele aktsepteeritavale tasuvuslävele ja konkurendi nr 1 osutatud võrdlusnäitajale. Koos abiga ei ületa sisemine tasuvuslävi ei Petrogali minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve ega ka konkurendi võrdlusnäitajat, mis viitab sellele, et abi ei ole ülemäärane. Asjaolu, et investeerimisotsus tehti 2008. aastal olukorras, kus sisemine tasuvuslävi koos abiga oli ikkagi märkimisväärselt väiksem kui deklareeritud minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi, ei ole põhjust kahelda minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve olulisuses. GAPi juhatuse varasematest otsustest ilmneb, et juhatus oli teadlik investeerimisprojekti strateegilisest tähtsusest rafineerimistehaste kasumimarginaali vähenemise peatamisel. Kuigi minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve ei saavutata täies ulatuses, on projekti strateegiline tähtsus piisav argument, et õigustada teatavat kõrvalekallet minimaalsest aktsepteeritavast tasuvuslävest.
(239)
Seetõttu leiab komisjon, et abi oli investeeringu toetamiseks vajalik ega ületanud selleks vajalikku summat. Seoses sellega ei ole õige kinnitada, et kõik ettevõtjad kogu Euroopas on teinud samalaadse investeeringu oma rafineerimistehastes ilma riigiabita. Komisjon on analüüsinud sarnaste investeeringutega seotud abimeetmeid. Näiteks võib tuua komisjoni otsuse N283/2004, (52) milles käsitleti destillaadi hüdrokrakkimismoodulit.
(240)
Menetluse algatamise otsuses, viidates regionaalabi suuniste punktile 10, väljendas komisjon kahtlust seoses abi ja investeerimisprojekti mõjuga piirkondlikule arengule, osutades loodavate töökohtade väikesele arvule (150) võrreldes abisummaga (160 miljonit eurot) ning küsides, kas eeldatav panus piirkondlikusse arengusse on tõesti tasakaalus abi mõjuga kõnealusele valdkonnale.
(241)
Komisjon märgib, et ka konkurent nr 1 osutas asjaolule, et abisumma ühe loodud töökoha kohta ületab märkimisväärselt eelnevate sihtotstarbeliste abikavade raames ühe töökoha kohta eraldatud abisummasid (vt põhjendus 89). Mitme negatiivse otsuse (53) puhul on ebapiisava piirkondliku toetuse tõendamisel lähtutud töökohtade arvust.
(242)
Portugal nõustub, et abisumma ühe loodava otsese töökoha kohta on väga suur; see on tingitud investeerimisprojekti kapitalimahukusest, mis on iseloomulik kõnealuse sektori investeeringute puhul, kuid komisjon on selles sektoris kiitnud varem heaks eraldi teatamisele kuuluvaid abikavasid, mille puhul abisumma ühe loodud töökoha kohta oli veelgi suurem (54). Portugal on seisukohal, et arvesse tuleks võtta ka muid tegureidpeale abisumma otsese töökoha kohta, näiteks kaudsete ja ajutiste töökohtade loomise ning muude asjaomaste aspektide tähtsust.
(243)
Eelnevate otsuste puhul on komisjon võtnud alati arvesse otseste töökohtade loomist. Lisaks võeti mitme otsuse puhul arvesse ka kaudseid töökohti (55).
(244)
Portugal väitis algselt, et iga loodud (või kaotatud) otsese töökohaga on seotud ka kolm kaudset töökohta. Suhte 3:1 õigsuse tõendamiseks osutati muudele Portugaliga seotud juhtumitele, kus komisjon oli varem sama tootmisharu puhul heaks kiitnud sarnase või kõrgema suhtarvu (56). Kaudsete töökohtade loomise potentsiaal on seotud hooldustegevusega, mis on tõenäoliselt see turunišš, mis saab projektist kõige rohkem kasu. Rafineerimistehaste tehnilise keerukuse suurenemine mõjutab alltöövõtuteenuseid, mis vajavad üha enam väljaõppinud töötajaid ja tehnikuid.
(245)
Portugal toetas oma argumente, viidates komisjoni hiljutisele naftakeemiasektorit käsitlevale töödokumendile, (57) milles väidetakse, et kuigi tööstusharu annab Euroopa Liidus otseselt tööd ainult 100 000 inimesele, võib arvestada, et ELi rafineerimistööstusest sõltub otseselt 400 000 - 600 000 töökohta. Sama dokumendi allmärkuses 41 mainitakse täiendavalt veel 600 000 töökohta logistikas ja turunduses. Lähtudes kõnealustest aruannetest, võib olla õigustatud ka suurem suhe kui 3:1, näiteks 4:1 - 6:1, ning võttes arvesse logistika ja turustamisega seotud töökohti, isegi 12:1.
(246)
Portugal märkis ka, et vastupidise stsenaariumi „ei abi ega projekti” korral oleks Petrogal oma rafineerimistehased restruktureerinud ja vähendanud oma töötajate arvu, kaotades 160 otsest töökohta. Seetõttu peaks komisjon oma hinnangus abi mõju kohta piirkondlikule arengule arvesse võtma 310 loodud või säilitatud otsest töökohta (58) ning ligikaudu 930 (59) kuni 3 720 kaudset töökohta, mis investeerimisprojektiga kaasnevad ning mis hajutavad otseste töökohtade loomiseks kuluvat ülemääraselt suurt abisummat.
(247)
Lisaks sellele rõhutas Portugal, et investeerimisprojekt on Portugali kõigi aegade suurim üksikinvesteering, millega luuakse asjaomastes piirkondades ehitustööde ajaks 3 000 ajutist töökohta.
(248)
Pealegi on komisjon eelnevates otsustes, (60) millega kiidetakse heaks sihtotstarbeline piirkondlik abi, osutanud järgmiste tegurite olulisusele:
-
töötajate tulu suurendamine (paremini tasustatud otseste ja kaudsete töökohtade loomine);
-
sotsiaalne heaolu piirkonnas (paremad keskkonna- ja elukeskkonna tingimused, kohalike ürituste toetamine);
-
inimkapitali potentsiaali parandamine (koolitus-, haridus- ja doktoriõppe programmide kaudu);
-
toetus teadus- ja arendustegevuseks ning tehnoloogia ja oskusteabe edastamiseks (ajakohastamiseks kasutatavad investeeringud);
-
alltöövõtjate tegevuse hoogustamine asjaomases valdkonnas;
-
olemasolevate sadamarajatiste tõhusam kasutamine.
Loetletud tegurid on kindlasti positiivsed näitajad, mida tuleks arvesse võtta, kui hinnatakse abi ja investeerimisprojekti mõju piirkondlikule arengule Portugalis.
(249)
Portugali ja mitme huvitatud isiku märkustes osutatakse muudele olulistele teguritele piirkondliku arengu toetamisel: need on sotsiaalne ja keskkonnamõju, intensiivsem koolitustegevus ning lepingud kõrgkoolidega.
(250)
Portugal nimetas ka tarneahela arendamist ja uute moodulite ehitamise mõju riiklikule tööstusstruktuurile, mis omakorda mõjutab nii tsiviilehitust, ehitust kui ka masinaehitust. See on kindlasti positiivne, kuid ainult ajutise või üldise iseloomuga mõju (vt põhjendus 154).
(251)
Komisjon võtab arvesse investeerimisprojekti püsivat positiivset edasikanduvat mõju asjaomastes piirkondades, nagu Portugal seda kirjeldas. Eelkõige osutavad rafineerimistehaste tähtsusele asjaomastes piirkondades nende eeldatavalt pikk iga (eeldatakse, et need on töökorras vähemalt 30 aastat), positiivne mõju alltöövõtjatele, koolituste arvu ning koolide ja ülikoolidega sõlmitud lepingute arvu märkimisväärne suurenemine. Kuigi suur osa nendest positiivset mõju omavatest teguritest juba toimib, sest rafineerimistehased on olemas olnud juba pikka aega, tuleb nõustuda, et investeeringud suurendavad kindlasti Petrogali tähtsust nii Sinesi kui ka Porto piirkonnas.
(252)
Portugal esitas ka abiprojekti tasuvusanalüüsi. Tasuvusanalüüsi eesmärk on vaadata investori koostatud projekti elujõulisuse analüüsist kaugemale ja võtta arvesse kõiki projektiga kaasnevaid (arvesse võtmata jäetud) sotsiaalseid kulusid ja tulusid. Seega mõõdab tasuvusanalüüs eeldatavat kasu, sealhulgas otseste ja kaudsete töökohtadega kaasnevaid makse, (seoses säilitatud töökohtadega) kokkuhoitud töötustoetusi, tarbimismaksude summat, Leixõesi sadama täiendavat tulu, otsest toetust kohalikele kogukondadele jne.
(253)
Tasuvusanalüüsist järeldub, et abi on Portugalile väga kasulik. Tasuvusanalüüsi geograafiline hõlmatus ulatub kaugemale Norte ja Alentejo piirkonnast, mis on vahetult investeeringuga seotud. Eeldusel, et riigi tasandil saadav tulu jaotatakse asjaomaste piirkondade vahel proportsionaalselt, lähtudes nende majanduslikust kaalust, saaksid Norte ja Alentejo piirkond kõnealusest tulust 34,8 %.
(254)
Portugal rõhutas ka, et abi ja sellega seotud investeering mõjutavad lisaks piirkondlikule arengule positiivselt ka muid poliitikavaldkondi. Portugal kinnitas investeerimisprojekti strateegilist tähtsust riiklikul tasandil ja selle seotust Euroopa energiavarustuse kindlusega. Kasulikud mõjud hõlmavad väiksemat sõltuvust impordist, reageerimist diislikütuse nõudluse suurenemisele, mõlema rafineerimistehase energiatõhususe paranemist ning ka positiivset keskkonnamõju. Neid argumente ei saa arvesse võtta abi panuse hindamisel piirkonna arengusse.
(255)
Vaatamata sellele, et esmapilgul tundub abisumma ühe otsese töökoha kohta ebaproportsionaalselt suur, ei saa kaudset positiivset mõju (kaudsed töökohad, edasikanduv mõju, kõrgelt tasustatavate töökohtade loomine, inimkapitali suurendamine, sotsiaalse heaolu parandamine) pidada tähtsusetuks panuseks Alentejo ja Norte piirkonna arengusse. Seetõttu leiab komisjon, et esialgne kahtlus seoses abi panusega piirkondlikku arengusse on kõrvaldatud.
(256)
Lisaks osutatakse järgnevates punktides, mis käsitlevad regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b rakendamist, et abi negatiivne mõju sektorile on vähene, sest investeerimisprojektiga seotud asjaomased turud toimivad hästi ega ole absoluutses või suhtelises languses. Lisaks ei ole Petrogali asjakohasel naftatöötlemistoodete turul suurt turuosa, mida saaks kuritarvitada konkurentsivastase käitumisega. Kui aromaatsete ühendite tööstus asendab raske toorbensiini impordi, on selle mõju EMP tarnijatele väike. Seetõttu leiab komisjon, et tema esialgne kahtlus, et abi eeldatav panus piirkondlikkusse arengusse ei tasakaalusta abi negatiivset mõju asjaomasele majandusharule, on kõrvaldatud.
(257)
Regionaalabi suuniste punkti 9 kohaselt ei ole Petrogal raskustes olev ettevõte komisjoni teatise „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (61) tähenduses.
(258)
Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 39 on Petrogali omaosalus abikõlblikes kuludes üle 25 % (vt põhjendus 36).
(259)
Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 50 lähtutakse investeerimisprojekti abikõlblike kulude arvutamisel abikõlblikest investeerimiskuludest (vt põhjendus 34).
(260)
Kooskõlas regionaalabi suuniste punktidega 71-75 järgitakse abi kumuleerimist käsitlevaid eeskirju (vt põhjendus 43).
(261)
Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 40 antakse abi tingimusel, et Petrogal jätkab investeerimisprojekti haldamist asjaomastes piirkondades vähemalt viie aasta jooksul pärast selle rakendamist.
(262)
Seepärast leiab komisjon, et abi vastab regionaalabi suuniste üldsätetele.
6.5. Vastavus ulatuslike investeerimisprojektide kriteeriumitele - menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kontrollimine
(263)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas investeerimisprojekti saab pidada ühtseks investeerimisprojektiks regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses, hoolimata asjaolust, et geograafiliselt ei asu rafineerimistehased üksteise lähedal.
(264)
Kuigi kaks rafineerimistehast ei asu geograafiliselt üksteise lähedal, leiab Portugal, et nende vahel on tugev majanduslik, funktsionaalne ja strateegiline seos. Ilma Matosinhose vaakumdestilleerimismoodulit rahastamata ei oleks võimalik rahastada Sinesi hüdrokrakkimismoodulit, sest tekib oht, et turul napib hüdrokrakkimise lähteaineks olevat vaakumgaasiõli. Seetõttu leiab Portugal, et tugeva funktsionaalse seotuse tõttu on rafineerimistehased majanduslikult jagamatud.
(265)
Konkurent nr 1 vaidlustab selle lähenemisviisi, sest ta on arvamusel, et investeerimisprojekti põhivara on majanduslikult jagatav.
(266)
Vastusena menetluse algatamise otsusele ühelt kolmandalt isikult saadud märkuses väideti, et raske toorbensiini toodangu suurendamine on olulise tähtsusega kontserni La Seda investeeringu rakendamiseks Sinesis. Komisjon on kontrollinud, kas koos Matosinhoses tehtavate investeeringutega võiks La Seda investeering moodustada ühtse investeerimisprojekti. Portugal on kinnitanud, et raske toorbensiini suurenenud toodangut kasutatakse üksnes Petrogali siseselt ja rasket toorbensiini ei müüda kolmandatele isikutele. Seetõttu järeldab komisjon, et investeerimisprojekt ei moodusta La Seda investeeringutega ühtset investeerimisprojekti.
(267)
Regionaalabi suuniste punktis 60 käsitletakse investeerimisprojekte, mis on kunstlikult jagatud alamprojektideks, et vältida abi osatähtsuse progressiivset vähendamist, mida võidakse kohaldada selliste investeerimisprojektide suhtes, mis ületavad 50 miljonit eurot. Käesoleval juhul on komisjon kindlaks teinud, et kohaldatav abi osatähtsus (12,43 % nüüdispuhasväärtusest) on väiksem abi osatähtsuse ülemmäärast, mida oleks saanud kohaldada juhul, kui investeerimisprojekti oleks käsitatud ühtse investeerimisprojektina (14,28 % nüüdispuhasväärtusest), seega ka väiksem, kui abi osatähtsuse ülemmäär, mida oleks saanud kohaldada kahe projekti puhul eraldi. Seega on abi ülemmäärast ka ühtse investeerimisprojekti korral kinni peetud ning komisjon järeldab, et puudub vajadus otsustada, kas Sinesi ja Matosinhose projektid moodustavad nende geograafilisest kaugusest hoolimata ühtse investeerimisprojekti või mitte, sest see ei piira abi kokkusobivuse hindamist regionaalabi suuniste kohaselt.
(268)
Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 67 võetakse abi osatähtsuse arvutamisel arvesse, kas investeerimisprojekti peetakse ühtseks investeerimisprojektiks või pigem kaheks eraldiseisvaks projektiks. Kui kahes asukohas tehtavaid investeeringuid käsitletakse eraldi, võetakse abi osatähtsuse arvutamisel arvesse Sinesi (40 %) ja Matosinhose (30 %) suhtes kohaldatavat tavapärase regionaalabi erinevat ülemmäära.
(269)
Portugali teate kohaselt olid investeerimisprojekti kavandatud abikõlblike kulude nimiväärtus 1 058 934 146 eurot ([ ] eurot Sinesi investeeringuteks ja [ ] eurot Matosinhose investeeringuteks).
(270)
Sinesi investeeringute nüüdispuhasväärtus on [ ] eurot ja kavandatud abisumma nüüdispuhasväärtus [ ] eurot, mis annab selle rafineerimistehase puhul abi osatähtsuseks 13,12 % brutoekvivalendist, mis on väiksem, kui abi osatähtsuse korrigeeritud ülemmäär 15,94 %.
(271)
Matosinhose investeeringute nüüdispuhasväärtus on [ ] eurot ja kavandatud abisumma nüüdispuhasväärtus [ ] eurot, mis annab selle rafineerimistehase puhul abi osatähtsuseks 10,66 % brutoekvivalendist, mis on väiksem, kui abi osatähtsuse korrigeeritud ülemmäär 14,68 %.
(272)
Menetluse algatamise otsuses, kontrollis komisjon mõlema piirkonna suhtes kehtivat abi osatähtsust, mis on erinev - Sinesi puhul 40 % ja Matosinhose puhul 30 %, ning arvutas abi osatähtsuse ülemmäära, kaaludes abi osatähtsust, võttes proportsionaalselt arvesse vastavas piirkonnas tehtavate investeeringute osatähtsust (väljendatuna nüüdispuhasväärtuses) koguinvesteeringus. Arvutuste tulemusena saadi abi osatähtsuseks 37,18 %, mis vastab abi osatähtsuse korrigeeritud ülemmäärale 14,21 %.
(273)
Isegi kui investeerimisprojekti käsitletaks kui ühtset investeerimisprojekti, oleks investeeringu kogukulude nüüdispuhasväärtus 974 064 894 eurot. Kogu kavandatud abisumma nüüdispuhasväärtus oleks 121 091 314 eurot, mis vastab abi osatähtsusele 12,43 % brutoekvivalendist, mis on väiksem varem arvutatud abi osatähtsuse korrigeeritud ülemmäärast 14,21 %.
(274)
Kuna abi osatähtsus brutoekvivalendina oleks väiksem kui abi osatähtsuse korrigeeritud ülemmäär, võttes arvesse alamprogrammideks jaotamist keelavat korda, on komisjon arvamusel, et investeerimisprojekti jaoks kavandatud abi osatähtsus vastab regionaalabi suuniste punktile 67.
(275)
Portugal on võtnud kohustuse mitte ületada käesolevas otsuses sätestatud suurimat abisummat ja abi ülemmäära ka ettenähtust suuremate või väiksemate abikõlblike kulude korral.
(276)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses abi vastavuse hindamisega regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumite alusel. Kõnealused kahtlused olid järgmised:
-
kas investeerimisprojektiga seotud asjaomased tooted on üksnes diislikütus ja raske toorbensiin, nagu väitis Portugal, või on hõlmatud ka muud rafineerimistehastega seotud tooted, võttes arvesse rafineerimistehastega seotud toodete pakkujate võimalikku asendatavust ja asjaolu, et rasket toorbensiini võib käsitleda vahetootena regionaalabi suuniste punkti 69 tähenduses;
-
kas naftatöötlemistoodete tasand on asjaomane kaubaturg nii diislikütuse kui ka raske toorbensiini jaoks, nagu väitis Portugal;
-
kas asjaomaste toodete geograafiline turg on riiklik, piirkondlik (Pürenee poolsaar) või hõlmab see kogu EMPd;
-
kas abisaajate (Petrogal ning kontsernid Galp Energia ja ENI, kuhu Petrogal kuulub) turuosa kõikidel asjaomastel turgudel on suurem kui 25 % (regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkt a);
-
kas investeeringuga loodud tootmisvõimsus kõikide asjaomaste toodete puhul mis tahes asjaomasel turul on suurem kui 5 %, toetudes mõõtmisel nähtava tarbimise andmetele, ja kui see on nii, siis kas asjaomase toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimase viie aasta jooksul on madalam, kui SKP keskmine aastane kasvutempo Euroopa Majanduspiirkonnas.
(277)
Põhjendustes 278-311 hindab komisjon, kas regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud määrad on ületatud, et otsustada, kas on vaja teha investeerimisprojekti süvahindamine. Esiteks uuritakse, millised on investeerimisprojektiga seotud ja potentsiaalselt seotud asjaomased tooted. Teiseks identifitseeritakse/tehakse kindlaks asjaomased kaubaturud. Kolmandaks analüüsitakse juhul, kui hindamine toimub naftatöötlemistoodete tasandil, jae- ja hulgimüügiturge. Põhjendustes 312-344 tehakse kindlaks tooteturg ja asjaomane geograafiline turg ning seejärel hinnatakse Petrogali turuosa asjaomasel tooteturul. Lõpuks analüüsitakse, kas tootmisvõimsuse kasv on suurem 5 % EMP asjaomase toote nähtavast tarbimisest turul, kui asjaomase toote nähtav tarbimine EMP turul väheneb.
(278)
Regionaalabi suuniste punkt 69 on sõnastatud järgmiselt: „Asjaomane toode on tavaliselt investeerimisprojekti tulemusena saadud toode. Kui projekti tulemuseks on vahetoode, mida turul praktiliselt ei müüda, võib asjaomase tootena käsitleda ka tootmisahela järgmise etapi toodet....” Kõnealuse punkti joonealuses märkuses 64 täpsustatakse: „Kui investeerimisprojekti tulemusena toodetakse erinevaid tooteid, tuleb võtta arvesse kõik sellised tooted.”
(279)
Menetluse algatamise otsuses nimetas komisjon investeerimisprojektiga vahetult seotud toodetena diislikütust ja rasket toorbensiini. Kuna ilmselt kogu toodetud raske toorbensiini kasutas Petrogal toorbensiini derivaatide tootmiseks, loeti kõnealused derivaadid asjaomaste toodetega samaväärseteks. Komisjon nõustus ka Portugali väitega, et investeerimisprojekt ei mõjuta rafineerimistehaste toodetud muid horisontaalselt seotud tooted (bensiin, LPG, kütteõli, reaktiivkütus ja bituumen).
(280)
Komisjon võtab arvesse Portugali selgitust, et rafineerimistehased on laia profiiliga ettevõtted, kus sisend (toornafta) töödeldakse ümber mitmeks vahetooteks (nt raske toorbensiin, vaakumgaasiõli) ja lõpptooteks (nt bensiin, diislikütus). Paljusid vahetooteid kasutatakse seejärel kohe rafineerimisprotsessi erinevates etappides sisenditena (edaspidi „lähteained”), teised müüakse turul või kasutatakse neid esimese põlvkonna naftakeemiatööstuses, näiteks rasket toorbensiini kasutatakse aromaatsete ühendite tootmisel. Tootmise tehniline pool sõltub eelkõige kasutatava toornafta liigist (kõnealustes rajatistes ei saa töödelda igat liiki toornaftat) ja rafineerimistehase tehnilisest konfiguratsioonist. Kasumi maksimeerimise eesmärgil püüavad rafineerimistehased optimeerida oma kasumit kogu tootevaliku ulatuses (rafineerimise kasumimarginaal), kohandades väljundite tootmist ja võttes arvesse tootmisest tulenevaid tehnilisi piiranguid (ja kasutatava toornafta liiki) ning sisendi- ja tootjahindu. Rafineerimistehase olemasoleva tehnilise konfiguratsiooni kohandamiseks ilma lisainvesteeringuid tegemata on vähe võimalusi.
(281)
Rafineerimissektor on viimase aastakümne jooksul juba pidanud oma struktuuri muutma. Toornafta kergemad fraktsioonid on muutunud üha haruldasemaks ja üha sagedamini kasutatakse toornafta raskemaid fraktsioone. Samal ajal on turul kiiresti kasvanud nõudlus diislikütuse järele, mida mootorikütusena kasutatakse bensiini asemel üha sagedamini. Nõudlus kütteõli järele, mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks ja meretranspordis, on aga vähenenud ja eeldatavasti väheneb veelgi, tingituna kütteõli asendamisest keskkonnasõbralikumate tehnoloogiatega. EL on diislikütuse netoimportija ja bensiini netoeksportija (peamiselt USA turule, mis eeldatavalt kahaneb).
(282)
Portugali selgituste ning konkurentide nr 1 ja nr 2 kinnituste kohaselt on investeerimisprojekti majanduslik edasiviiv jõud ühelt poolt rafineerimistehaste võimalus töödelda toornafta raskemaid fraktsioone ja teiselt poolt võimalus muuta rafineerimistehaste konfiguratsiooni, mis lubab neil toota rohkem diislikütust ja vähem kütteõli.
(283)
Nagu punktis 2.2 kirjeldatud, on investeerimisprojektiga otseselt seotud tooted diislikütus ja raske toorbensiin. Tõepoolest, investeerimiskava võimaldab suurendada nii diislikütuse tootmist (kütteõli asemel) kui ka raske toorbensiini tootmist, mis Portugali sõnul on tehniliselt vältimatu kõrvalmõju. Komisjon võtab arvesse Portugali väidet, et investeerimisprojekt ei mõjuta rafineerimistehaste toodetud muid horisontaalselt seotud tooted (bensiin, LPG, kütteõli, reaktiivkütus ja bituumen).
(284)
Siiski tegi komisjon ametliku uurimismenetluse käigus kindlaks, et Matosinhose uue vaakumdestilleerimise mooduli ja uue viskoossuse vähendamise mooduli rahastamine võimaldab toota ka vaakumgaasiõli. Diislikütuse tootmine suureneb Sinesis, kus uus hüdrokrakkimismoodul hakkab lähteainena kasutama Matosinhose ja Sinesi rafineerimistehastes toodetud vaakumgaasiõli. Sellest tulenevalt on vaakumgaasiõli samuti investeeringuga vahetult seotud toode, sest investeerimisprojektiga kaasneb vaakumgaasiõli toodangu oluline kasv Matosinhose rafineerimistehases.
(285)
Portugal väitis, et vaakumgaasiõli kasutatakse eranditult Sinesi hüdrokrakkimismooduli lähteainena. Seetõttu tuleks seda käsitleda vahesaadusena diislikütuse tootmise suurendamisel ning mitte hinnata eraldi. Portugal märkis ka, et nii suure hüdrokrakkimismooduli puhul nagu see on Sinesis ei ole turult võimalik osta lähteainetarnete stabiilsuse ja turvalisuse tagamiseks vajalikke koguseid. See on tingitud sellest, et vaakumgaasiõli kui lähteaine turg on väga väike ja kõigub tugevasti ning tegemist on hetketuruga. Sellest tulenevalt ei heideta kõrvale kolmandate isikute võimalikke pakkumisi vaakumgaasiõli tarnimiseks Matosinhosest Sinesi tehastele.
(286)
Komisjon möönab, et vaakumgaasiõli käsitatakse vahetootena ning oluline osa selle toodangust turule müüki ei jõua (kuigi kolmandate isikute võimalikke tarneid ei saa välistada). Nagu on sätestatud regionaalabi suuniste punktis 69, võib sel juhul järeldada, et Matosinhose uue vaakumdestilleerimismooduli ja uue viskoossuse vähendamise mooduli puhul on asjaomane toode tootmisahela järgmise etapi toode, nimelt diislikütus.
(287)
Komisjon märgib ka, et konkurendi nr 1 arvates võiks hüdrokrakkimismooduli jääke käsitada investeerimisprojektiga seotud asjaomase tootega samaväärse tootena (vt põhjendus 92). Kuna Portugal selgitas, et krakkimisel kasutatakse madaltemperatuuri tehnoloogiat ja selliste jääkide teke tootmises on seetõttu peaaegu olematu (vt põhjendus 183), ei võta komisjon hüdrokrakkimise jääke arvesse asjaomase tootena.
(288)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas diislikütus ja toorbensiin on ikka ainsad asjaomased tooted, ning osutas asjaolule, et toorbensiini võib käsitleda vahetootena regionaalabi suuniste punkti 69 tähenduses ja toorbensiini derivaadid võivad olla asjaomaste toodetega samaväärsed tooted, mida tuleb uurida, lähtudes regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktidest a ja b.
(289)
Portugal esitas järgmised selgitused.
-
Toorbensiini mõiste hõlmab nii kerget kui ka rasket toorbensiini; kerge ja raske toorbensiin ei ole omavahel asendatavad ei nende tootmisel ega ka kasutamisel.
-
Raske toorbensiin on toode, mida kasutatakse rafineerimisprotsesside lähteainena väga paljude keemiatoodete puhul, mitte ainult aromaatsete ühendite tootmisel.
-
Investeerimisprojekti tulemusena suureneb Sinesis raske toorbensiini tootmine, Sinesi rafineerimistehases kasvab raske toorbensiini aastane toodang [200 000-250 000] tonni võrra.
-
Suurem osa Sinesi rafineerimistehases toodetud raskest toorbensiinist transporditakse Petrogali rafineerimistehasesse Matosinhoses, kus see koos muudest riikidest imporditud ja Matosinhose tehases toodetud (2007.-2009. aastal keskmiselt [650 000-700 000] tonni aastas) raske toorbensiiniga reformingrafinaadiks (62) töödeldakse. Matosinhose rafineerimistehases kasutati reformingrafinaadi tootmiseks rasket toorbensiini kokku [1 000-1 050] tonni (aastate 2007-2009 keskmine näitaja).
-
Sinesi tehase raske toorbensiini täiendavast [200 000-250 000] tonnisest toodangust transporditakse Matosinhosesse [100 000-150 000] tonni, et asendada raske toorbensiini importi, ülejäänu kasutatakse hüdrokrakkimisprotsessi lähteainena Sinesis; investeeringute eelset impordimahtu vähendatakse [250 000-300 000] tonnilt [100 000-150 000] tonnile, seega [50-60] %.
-
2009. aastal imporditud raskest toorbensiinist oli 92 % pärit väljastpoolt Euroopa majanduspiirkonda ning 8 % Euroopa majanduspiirkonnast (63).
-
Matosinhose rafineerimistehase enda tootmisvõimsus raske toorbensiini tootmisel (keskmine toodang aastatel 2007-2009 [650 000-700 000] tonni) investeerimisprojekti tulemusena ei muutu.
-
Reformingrafinaat on vahetoode aromaatsete süsivesinike tootmiseks.
-
Reformingrafinaadi tootmise võimsus investeerimisprojekti tulemusena ei muutu.
-
Matosinhoses toodetud reformingrafinaati kasutatakse lähteainena Petrogali Matosinhose tehases aromaatsete ühendite tootmisel.
-
Aromaatsete ühendite tehas toodab paljusid aromaatsete ühendite ja toorbensiini esmaseid derivaate, eelkõige benseeni, tolueeni, ortoksüleeni, paraksüleeni ja lahusteid.
-
Aromaatsete ühendite tehase tootmisvõimsus (keskmine müük aastatel 2007-2009: [400 000-450 000] tonni) investeerimisprojekti tulemusena ei muutu ning laiendamist ei ole kavandatud.
-
Aromaatsete ühendite tehas on sõltumatu äriüksus; raske toorbensiini sisehind on praegu ja pärast investeeringut võrdne raske toorbensiini impordihinnaga. Aromaatsete ühendite reformingrafinaadi müügihinna arvutamisel lähtutakse praegu ja pärast investeeringut [10-20] % osas toorbensiini impordihinna pariteedist (CIF NEW) ja [80-90] % bensiini ekspordihinna pariteedist (RBOB USA), millele lisanduvad veokulud Sinesist Portosse.
-
Toorainekulu (raske toorbensiin) moodustab ligikaudu [90-100] % aromaatsete ühendite üldistest tootmiskuludest. Raske toorbensiini täiendav toodang Sinesis moodustab ligikaudu 14 % reformingrafinaadiks töödeldava raske toorbensiini kogumahust.
-
Esmased aromaatsed ühendid müüakse turul turuhinnaga naftakeemiatööstusele; Petrogal, kelle turuosa on alla [0-5] %, on EMP aromaatsete ühendite turul hinnavõtja. Petrogali aromaatsete ühendite tehase kogukäive oli 2009. aastal ligikaudu [ ] miljonit eurot. Pärast investeeringu rakendamist tuleneks [ ] % käibest (ligikaudu [ ] miljonit eurot 2009. aasta käibe alusel) Sinesis täiendavalt toodetud raskest toorbensiinist.
(290)
Komisjon märgib, et konkurendi nr 1 arvates on raske toorbensiin vahetoode ning hindamine peaks asjaomaste toodetena hõlmama ka toorbensiini derivaate.
(291)
Selleks et otsustada, kas toorbensiini derivaate tuleks uurida regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohaselt, on vaja tõlgendada regionaalabi suuniste punkti 69 sõnastust. Punktis 69 on sätestatud, et kui uurimisalune toode on vahetoode, mida turul praktiliselt ei müüda, võib asjaomase tootena käsitleda ka tootmisahela järgmise etapi toodet. See sõnastus hõlmab olukordi, kus abi konkurentsi moonutav mõju konkurentidele ei ole tunnetatav või on tunnetatav vaid osaliselt vahetoote turul ja kandub üle lõpptoote turule. Lähtudes Portugali esitatud teabest asjaomaste toodete määratluse kohta, leiab komisjon, et abi ei mõjuta ei Petrogali aromaatsete ühendite tehase müügimahtu, tootmiskulusid ega ka hinnakäitumist. Lisaks sellele on Sinesis toodetava raske toorbensiini täiendav kogus vähese tähtsusega, võrreldes reformingrafinaadi tootmiseks kasutatava raske toorbensiini üldkogusega. Seetõttu leiab komisjon, et investeerimisprojekti raames antud abi ei mõjuta või mõjutab ainult väga vähesel määral (toorbensiini impordihinna kaudse vähenemise tõttu, vt järgmine jaotis) aromaatsete ühendite turgu.
(292)
Seepärast on komisjon arvamusel, et punkti 68 alapunktides a ja b osutatud kontrolle ei ole vaja kohaldada aromaatsete ühendite turu suhtes.
(293)
Samas leiab komisjon, et abi võib mõjutada toorbensiini turgu, sest investeerimisprojekt võimaldab asendada importi ja sunnib tarnijad otsima muid võimalusi raske toorbensiini turustamiseks. Seepärast kohaldab komisjon punkti 68 alapunktides a ja b osutatud kontrolle raske toorbensiini kui asjaomase toote suhtes.
(294)
Regionaalabi suuniste punkti 69 kohaselt hõlmab asjaomane tooteturg kõnealust toodet ja selliseid asendustooteid, mida käsitlevad asendustootena kas tarbijad (toote omaduste, hinna ja kasutusotstarbe põhjal) või tootja (lähtuvalt tootmisseadmete paindlikkusest).
(295)
Menetluse algatamise otsuses ei suutnud komisjon määratleda asjaomas(t)e too(de)te turgu, tingituna asjaomaste toodete lõpliku loetelu koostamise keerukusest.
(296)
Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon, et tarbijatel ei ole diislikütuse jaoks asendustoodet. Kahtlused olid seotud pakkumisega ning asendatavusega diislikütuse tootmisel, sest olenevalt tootmisseadmete paindlikkusest on rafineerimistehaste konfiguratsiooni muutes võimalik toota muud liiki tooteid (peamiselt bensiini).
(297)
Kõnealuste kahtluste kõrvaldamiseks väitis Portugal, et komisjoni poolt heakskiidetud ühinemisotsuses, (64) mida komisjon tsiteeris, osutatakse teistsugusele kontekstile, kus tarnimise ja nõudluse tasakaalustamatus bensiini ja diislikütuse turgudel oli palju väiksem kui praegu, ning just sellepärast on nende kahe toote tootmise tasandil säilinud paindlikkus lülituda ühelt tootelt teisele. Siiski on Portugali sõnul alates 2000. aastast diislikütuse nõudluse märkimisväärse kasvu tõttu selline valikuvõimalus kadunud ja praegu puudub täiendav tootmisvõimsus nõudluse rahuldamiseks.
(298)
Kuigi selgitustes ei välistata täielikult võimalust, et diislikütuse tootmisrajatisi võiks kasutada bensiini tootmiseks, tundub ebareaalne eeldada, et ettevõtja kulutaks rohkem kui miljard eurot, et suurendada bensiini tootmise võimsust, vaatamata selle kauba ületootmisele Euroopas. Mitmesugustes uuringutes osutatakse bensiini ja raske kütteõli nõudluse vähenemisele ning diislikütuse nõudluse suurenemisele Euroopa mootorikütuseturul (65). Nõudluse struktuurimuutuse tõttu on tekkinud olukord, kus rafineerimistehased toodavad ülemäärases mahus tooteid, mille nõudlus ja väärtus väheneb, ning ebapiisavas mahus tooteid, mille nõudlus ja väärtus kasvab (66). Prognooside kohaselt väheneb ajavahemikus 2010-2030 bensiini tarbimine Euroopas oluliselt, sest bensiinimootoritelt minnakse üle diislimootoritele ja kasutusele võetakse alternatiivsed energiaallikad. Läbiviidud uuringud osutavad, et seoses energiatõhusamate autode kasutuselevõtuga USAs (Euroopa ülejäägi peamine eksporditurg) ning elektrilautode eeldatava tähtsusega tulevikus väheneb nõudlus bensiini järele.
(299)
Seetõttu leiab komisjon, et pidades silmas investeeringute liiki ja kaubaturu suundumusi keskmise pikkusega ajavahemikul, tuleks ka pakkumise tasandil pidada käesoleva juhtumi puhul asjaomaseks tooteks diislikütust.
(300)
Asjaomaste toodetega seotud aruteludes käsitleti ka teise asjaomase toote - raske toorbensiini ja selle derivaatide - turgu. Sinesi rafineerimistehases on raske toorbensiin diislikütuse tootmise kõrvalsaadus ja investeerimisprojekti majanduslik edasiviiv jõud. Rasket toorbensiini kasutatakse paljude keemiatoodete, mitte ainult aromaatsete ühendite tootmisel. Tavakasutuses ei saa seda teiste toodetega asendada. Seega leiab komisjon, et raske toorbensiini turg on asjaomane tooteturg, mille suhtes kohaldatakse punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriume.
(301)
Seega leiab komisjon, et asjaomased kaubaturud punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumite kohaldamiseks on diislikütuse ja raske toorbensiini turg. Teabe saamise eesmärgil hõlmavad andmed ka toorbensiini derivaate.
(302)
Menetluse algatamise otsuses ei suutnud komisjon määratleda, kas turgu tuleks hinnata naftatöötlustoodete, hulgimüügi või jaemüügi tasandil.
(303)
Konkurentide nr 1 ja nr 2 arvates peaks asjaomane tooteturg hõlmama diislikütuse jae- ja hulgimüüki (vt põhjendused 93 ja 116). Portugali arvates oleks riigiabi juhtumite puhul õige koostada hinnang naftatöötlustoodete tasandil. Regionaalabi suunistes ei täpsustata, millisel tasandil punkti 68 alapunkte a ja b ning eelkõige seal sätestatud kriteeriume kohaldatakse.
(304)
Sõltuvalt analüüsitavast küsimusest ja lähtudes kahjuteooriast hinnatakse konkurentsipoliitika raames konkurentsiolukorda erinevatel tasanditel - tootmise, tarnimise (hulgimüügi) ja jaemüügi tasandil. Näiteks autosektoris on turuosalisteks jaemüügi tasandil tarbijad ja autode edasimüüjad, hulgimüügi tasandil autode edasimüüjad ja turustajad ning tootmise tasandil turustajad ja tootjad. Käesolevas otsuses käsitletud asjaomase toodete puhul on turuosalisteks jaemüügiturul näiteks autoomanikud ja bensiinijaamad, hulgimüügiturul bensiinijaamad ja turustajad ning naftatöötlustoodete turul rafineerimistehased ja turustajad.
(305)
Käesolevas otsuses vastab tootmise tasand naftatöötlustoodete tasandile. Portugal kinnitas, et naftatöötlustoodete turg on samaväärne kogu diislikütuse turuga. Portugali sõnul hõlmab mõiste „naftatöötlustoodete müük” kogu müüki, mis toimub suurte partiidena hetkehinna alusel (otse rafineerimistehase väravas) naftatöötlusettevõtetele (sealhulgas äriühingule Galp Energia kuuluvad ettevõtted), kauplejatele, edasimüüjatele ja suurtele tööstustarbijatele, ning ka diislikütuse importi (67). Naftatöötlustoodete müük Portugalis vastab Petrogali naftatöötlustoodete müügile, millest on lahutatud Petrogali eksport ning millele on lisatud import Portugali. Portugali naftatöötlustoodete turul on pakkujateks seega Petrogal ja Portugalist väljaspool asuvad rafineerimistehased, kes ekspordivad oma toodangut Portugali ning ostjateks on diislikütuse turul mitmesugused kütusemüügiketid nagu Petrogal, Repsol, CEPSA ja BP, kes kas ostavad Petrogalilt kütust või keda Petrogal varustab või kes impordivad diislikütuse väljaspoolt Portugali.
(306)
Investeerimisabi kontrollimise peamine eesmärk ei ole tarbijate (või kauplejate) kaitsmine konkurentsivastase käitumisega kaasnevate soovimatute tagajärgede eest, nagu tarbijate ostujõu vähenemine monopoolset hinnakujundust praktiseeriva kartelli või valitsevat positsiooni kuritarvitava turuosalise tegevuse tõttu. Investeerimisabi võimaldab suurendada toodangu hulka turul, millega kaasneb hinnalangus, mis on esmapilgul vähemalt lühikeses ja keskmises perspektiivis tarbijatele kasulik
(307)
Investeerimisabi kontrollimise eesmärk on pigem kaitsta teisi tootjaid ja teiste liikmesriikide majandust abi ülemäärase konkurentsi moonutava mõju eest kaubandusele (mis läheb kaugemale tasemest, mida peetakse siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses). Tootjatevaheline konkurents toimub tootmise tasandil ning konkurents rafineerimistehaste vahel toimub vaatlusalusel juhul naftatöötlustoodete müügi tasandil.
(308)
Regionaalabi kaartides sätestatud piirkondliku abi standardsed ülemmäärad ning ulatuslikele investeerimisprojektidele antava abi osatähtsuse progressiivne vähendamine, mida kohaldatakse kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 60, on kehtestatud selleks, et luua progressiivne standardne kaitse (ka ulatuslike projektide jaoks) konkurentsimoonutuste ja nende poolt kaubandusele osutatud mõju vastu, kuid punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumide eesmärk on sõeluda välja olukorrad kus konkurents tootjate vahel on eriti kannatada saanud ning viia läbi selliste olukordade süvahindamine. Punkti 68 alapunktis b sätestatud kriteeriumite abil uuritakse, milline on investeerimistoetusega kaasnev märkimisväärne võimsuse kasv, mis võimaldab abisaajal tuua kaup absoluutses või suhtelises languses olevale turule soodsamatel tingimustel, kui on konkurentidel, kes abi ei saa. Punkti 68 alapunktis a sätestatud kriteeriumite abil uuritakse, mil määral aitab investeerimistoetus abi saajal säilitada, tugevdada või luua tugevat turuseisundit, mis võib põhjustada turgu valitseva turuosalise kuritahtliku käitumise, näiteks turu sulgemise muude tootemarkide jaoks. Mõlemal juhul võivad konkurendid kaotada oma turuosa tootmise tasandil, nende kasum võib väheneda või nad võidakse turult välja tõrjuda, samas kui muude konkurentide pääsu turule võidakse takistada.
(309)
Seega on komisjon arvamusel, et kõnealuseid kriteeriume tuleks kohaldada tootmise tasandil. Turu olukord tootmise tasandil on otsustava tähtsusega, sest tootmisrajatiste jaoks riigiabi andmisel hinnatakse, kas riigiabi moonutab tootjatevahelist konkurentsi ning mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Pealegi võib oletada, et kui abisaaja turuosa eelnevas turuetapis (naftatöötlustoodete turul) on suur, loob see iseenesest piisavalt suure tõenäosuse konkurentsimoonutuseks, sõltumata tema turuosast järgnevas turuetapis. Seega ei pea vastavuse hindamisel punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumite alusel arvesse võtma diislikütuse müüki jae- ja hulgimüügi tasandil, isegi kui komisjoni varasemate ettevõtjate koondumist käsitlevate juhtumite (68) puhul hõlmab asjaomase tooteturu määratlus sellist müüki.
(310)
Punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kontrollide eesmärk on tuvastada mehaaniliselt olukorrad, kus tekib oht konkurentsile ja kaubandusele. Kõnealuste ohtude üksikasjalik hindamine on siiski järgneva süvahindamise eesmärk. Tavaliselt käsitletakse süvahindamisel turuolukorda tootmise tasandil, kuid näiteks turu sulgumise puhul võib osutuda vajalikuks analüüsida abi mõju järgmisel turutasandil.
(311)
Võttes arvesse komisjoni varasemat kogemust muude majandussektorite, eelkõige autotööstusega (69) seotud riigiabi käsitlevate otsuste tegemisel ning asjaolu, et investeerimisprojekt hõlmab üksnes Petrogali rafineerimistegevust, on naftatöötlustoodete tasand käesoleva otsuse puhul ainus asjakohane tasand punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kontrollide kohaldamiseks.
(312)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas diislikütuse puhul tuleks käsitleda asjaomase geograafilise turuna EMPd, piirkondlikku (Pürenee poolsaar) või siseriiklikku turgu.
(313)
Portugali arvates on diislikütuse puhul asjaomane turg siseriiklikust turust laiem, eelistatavalt Lääne-Euroopa või EMP turg. Konkurendid nr 1 ja nr 2 ei kommenteeri hinnatavaid turutasandeid. Nad väidavad, et asjaomane geograafiline turg peaks olema Portugali turg või äärmisel juhul Pürenee poolsaare turg.
(314)
1997. aastal võttis komisjon vastu teatise asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (edaspidi „teatis”) (70). Teatises on sätestatud, et asjaomane geograafiline turg on ala, kus asjaomased ettevõtjad tegelevad kaupade ja teenuste nõudmise ja pakkumisega, kus konkurentsitingimused on piisavalt sarnased ja mida saab naaberaladest eristada sealsete märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu.
(315)
Teatis on kavandatud monopolivastase ja koondumiste kontrollimise hindamisvahendina. See toetub kõnealuse poliitika raames olemasolevatele uurimisvolitustele, kuid ei ole vahetult kohaldatav riigiabi suhtes. Teatises on selgesõnaliselt öeldud, et „riikliku abi juhtudel on hindamise keskmes abisaaja ja/või asjaomane tööstusharu/sektor, mitte aga abisaaja suhtes kehtiv konkurentsisurve”. Siiski täpsustatakse teatises, et selles kirjeldatud lähenemise aspekte „võib riikliku abi juhtudel hindamise aluseks võtta”.
(316)
Komisjon ei ole veel avaldanud teatist asjaomase toote ja geograafilise turu määratlemise põhimõtete ja lähenemisviisi kohta riigiabijuhtumite korral. Regionaalabi suunistes ei ole selgitatud, kuidas tuleks määratleda asjaomast geograafilist turgu. Regionaalabi suuniste punkti 70 sõnastuse kohaselt tundub, et teataval määral eelistatakse hindamist EMP tasandil: „Alapunktide a ja b kohaldamisel määratletakse müük […] asjakohasel tasemel EMP territooriumil või, kui see teave ei ole kättesaadav või asjakohane, siis mõne muu sellise üldtunnustatud turu segmentimise alusel, mille kohta statistilised andmed on kergesti kättesaadavad.”
(317)
Asjakohase geograafilise turu määratlemisel tuleb lähtuda kahju teooriast. Võib kindlalt väita, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a sätestatud üle 25 % turuosa käsitleva kriteeriumi eesmärk on kaitsta EMPs asuvaid konkurente, et turuvõimu omav abisaaja ei saaks neid konkurentsivastase käitumisega turult kõrvale tõrjuda või takistada nende turulepääsu.
(318)
Käesoleva otsuse kohaldamise eesmärgil ei ole asjakohane määratleda täpset geograafilist turgu tootmise tasandil, sest Petrogali turuosa on suurem kui 25 % ainult siseriiklikul turul. On piisav, kui kontrollida, kas siseriiklik turg moodustab asjaomase geograafilise turu. Arvesse võeti konkurentide esitatud väiteid, mis käsitlesid imporditõkkeid ja piiratud ladustamisvõimsust ning mille kohta esitas Portugal oma märkused. Jõuti järeldusele, et kõrvalekaldumine geograafilise turu määratlemisel vaikimisi kindlakskujunenud lähenemisviisist, mille kohaselt käsitletakse punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumitele vastava turuna EMP turgu, ja siseriikliku turu määratlemine asjaomase geograafilise turuna on õigustatud ainult juhul, kui on olemas selged märgid, et turg on suurel määral suletud. Seetõttu on vaja hinnata, kas on olemas kaubandustõkked, mis takistavad Petrogaliga hulgimüügiturul konkureerivatel ettevõtetel importida diislikütust Portugalist väljaspool asuvatest rafineerimistehastest, kui Portugali naftatöötlustoodete turul kohaldatavad hinnad ületavad laiemal turul kehtivaid hindu.
(319)
Lisaks märgiti järgmist.
-
Portugali turul müüdud diislikütusel on samad tehnilised omadused kui naaberturgudel müüdud diislikütusel.
-
EMP-sisese kaubanduse puhul imporditollimakse ei kohaldata.
-
Portugali importimist ei kitsenda regulatiivsed ega halduspiirangud.
-
Portugali esitatud statistilised andmed (vt põhjendus 195) osutavad kaubavoogudele, mis on seotud nii importimisega Portugali kui ka eksportimisega Portugalist naaberriikidesse. Eksport on vähenenud tingituna diislikütuse suurenenud nõudlusest Portugalis.
-
Import toimub nii mere- kui ka maanteetranspordiga; viimaste aastate impordimahtusid mõjutasid olulisel määral välissündmused ning viimaste aastate jooksul on import märkimisväärselt suurenenud. Impordi suurenemine osutab, et teistel ettevõtjatel on alternatiivseid tarnevõimalusi ning nad suudavad asendada Petrogali rafineerimistehaste otsetarneid impordiga. Portugali esitatud teabe põhjal (vt põhjendus 195) on see eriti ilmne 2009. aasta puhul, kui pärast Sinesi rafineerimistehases juhtunud tööõnnetust peatati tootmine mitmeks nädalaks.
-
Portugal lükkab tagasi väited, et Petrogal kontrollib rohkem kui 90 % olemasolevast ladustamisvõimsusest ja selgitab, et kolmandate isikute ladustamisvõimsus on 2,9 miljonit tonni aastas, mis moodustab rohkem kui 50 % siseriiklikust turust. Ükski konkurent ei olnud huvitatud täiendava ladustamisvõimsuse ostmisest, kui seda müügiks pakuti.
-
Komisjon palus konkurentidel esitada konkreetseid näiteid, mis kinnitaksid nimetatud kaubandustõkete olemasolu ja kirjeldada olukordi, kus neil on olnud probleeme diislikütuse importimisel, kuid konkurendid ei esitanud sellist teavet.
(320)
Konkreetsete näidete puudumisel ning lähtudes Portugali ladustamisvõimsuse ja impordi kohta esitatud teabest järeldatakse, et puuduvad tõendid tegelike ladustamisvõimsusega seotud piirangute ja diislikütuse importi takistavate muude tõkete kohta.
(321)
Kolmandate isikute poolt Petrogalilt naftatöötlustoodete tasandil omandatud diislikütuse hind tundub olevat võrdväärne kuludega, mis on seotud diislikütuse importimisega Portugali. Nagu kinnitas Portugal riigiabist teatamisel ja nagu on märgitud menetluse algatamise otsuse punktis 3.4.3, sõltub hind naftatöötlustoodete tasandil rahvusvahelisest hinnanoteeringust ja Portugali rafineerimistehaste toodete puhul Plattsi (Rotterdam) hinnast Euroopa loodepiirkonnale, millele on lisatud tarnimisega seotud kulud (transport, lastimine, kindlustus, kahjud jm). See osutab, et turg on Portugali siseriiklikust turust laiem. Konkurendid ei esitanud vastuväiteid seoses Petrogali naftatöötlustoodete tasandil kohaldatavate hindadega, vaid piirdusid märkustega Petrogali turuvõimu ja -seisundi kohta. Konkurent nr 1 märkis, et diislikütuse koguimpordi ja -ekspordi suhe on liiga väike, et õigustada piirkondlikku turgu, kuid ta ei viidanud diislikütuse nappusele või olukordadele, kus ladustamisvõimsuse kontrollimine oleks tekitanud konkurentidele probleeme.
(322)
Konkurent nr 2 märkis vaid (vt põhjendus 109), et investeerimisprojekt muudab Petrogali netoeksportijaks muudele turgudele ja tugevdab Petrogali turuseisundit Pürenee poolsaarel.
(323)
Seega ei saa järeldada, et diislikütuse puhul on asjaomane geograafiline turg siseriiklik turg, sest diislikütuse importimisel Portugali ja eksportimisel naaberriikidesse puuduvad piirangud. Seega on asjaomane geograafiline turg vähemalt piirkondlik turg, täpsemalt Pürenee poolsaare turg.
(324)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas raske toorbensiini asjakohaseks geograafiliseks turuks tuleks pidada EMP, piirkondlikku (Pürenee poolsaare) või siseriiklikku turgu.
(325)
Portugali arvates on raske toorbensiini ja selle derivaatide puhul asjaomane geograafiline turg vähemalt EMP, kui mitte kogu maailm. Konkurendid ei esitanud vastuväiteid asjaomase geograafilise turu sellise määratluse kohta.
(326)
Huvitatud isikud ei lükanud tagasi Portugali märkusi ja arvestades, et raske toorbensiin on kaup, mida on lihtne transportida pikkade vahemaade taha väikeste transpordikuludega, on asjaomane geograafiline turg vähemalt EMP (71).
(327)
Regionaalabi suuniste 68 alapunktiga a nähakse ette, et komisjon korraldab süvahindamise, kui „abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomastel turgudel enne investeeringu tegemist või tema osa pärast investeeringu tegemist on üle 25 %”.
(328)
Tingituna kahtlustest seoses asjaomase toote- ja geograafilise turu ning hindamistasandi (naftatöötlustoodete tasand, jaemüügitasand, hulgimüügitasand) määratlemisel, ei saanud komisjon menetluse algatamise otsuses kindlalt väita, kas regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a sätestatud künnis oli ületatud. Lisaks puudusid andmed kontserni tasandil (sealhulgas ENI turuosa kohta). Kättesaadavad ei olnud ka andmed toorbensiini derivaatide kohta.
(329)
Nagu märgiti menetluse algatamise otsuses ja nagu kinnitas Portugal ametliku uurimise etapis, osutavad Portugali esitatud andmed, et Petrogali diislikütuse turuosa naftatöötlustoodete tasandil oleks piirkondlikul turul (Pürenee poolsaar) alla 25 %. Võttes arvesse Portugali teavet, et ENI ei osale Pürenee poolsaarel naftatöötlustoodete tasandil, osutavad andmed ainult Petrogali tootmisvõimsusele. Ka Lääne-Euroopas ja Euroopa Majanduspiirkonnas on Petrogali diislikütuse turuosa naftatöötlustoodete tasandil kontserni koosseisus (sealhulgas ENI turuosa) alla 25 %, nagu nähtub Portugali esitatud andmetest (vt tabelid 6 ja 7).
Tabel 6
Petrogali ja ENI kombineeritud turuosa Lääne-Euroopa turul (miljonit tonni aastas)
Asjaomane toode
2007
2012
Petrogali ja ENI müük
Lääne-Euroopa turg
Petrogali ja ENI turuosa
Petrogali ja ENI müük
Lääne-Euroopa turg
Petrogali ja ENI turuosa
Diislikütus
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabel 7
Petrogali ja ENI kombineeritud turuosa Euroopa Majanduspiirkonna turul (miljonit tonni aastas)
Asjaomane toode
2007
2012
Petrogali ja ENI müük
EMP turg
Petrogali ja ENI turuosa
Petrogali ja ENI müük
EMP turg
Petrogali ja ENI turuosa
Diislikütus
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Tabelite 6 ja 7 andmetest lähtudes järeldatakse, et naftatöötlemistoodete tasandil ei ületa Petrogali (ka koos ENI kontserniga) asjaomase toote müük asjaomasel turul nii piirkonnas (Pürenee poolsaar), Lääne-Euroopas ega ka EMPs 25 %. Seega ei ole diislikütuse puhul ületatud regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a sätestatud künnist.
(331)
Kuna ENI ja Petrogali kombineeritud turuosa ei ületa 25 %, ei ole vaja uurida, kas ENI kontrollib Petrogali turuosa sellises ulatuses, mis eeldaks nende kombineeritud turuosa arvessevõtmist.
(332)
Portugal esitatud teabe kohaselt kasutab enamik rasket toornaftat tootvatest rafineerimistehastest seda omatarbimiseks. Portugali esitatud andmed turuosa kohta, mis on vajalikud regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a nõuetele vastavuse kontrollimiseks, kajastavad nõuetekohaselt müüki EMP kaubaturul.
(333)
Selleks et kontrollida, kas investeerimisprojekt vastab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a nõuetele, on vaja analüüsida Petrogali turuosa enne ja pärast investeerimisprojekti rakendamist ja kontrollida, kas see ületab 25 %.
Tabel 8
Petrogali turuosa EMP turul (tuhat tonni)
Asjaomased tooted
2007
2012
Petrogali müük
EMP turg
Petrogali turuosa
Petrogali müük
EMP turg
Petrogali turuosa
Raske toorbensiin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Toorbensiini derivaadid:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
benseen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksüleen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
paraksüleen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
tolueen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
lahustid
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabel 9
ENI turuosa EMP turul (tuhat tonni)
Asjaomased tooted
2007
2012
ENI müük
EMP turg
ENI turuosa
ENI müük
EMP turg
ENI turuosa
Raske toorbensiin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Toorbensiini derivaadid:
ei kohaldata
16 045
ei kohaldata
15 640
-
benseen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksüleen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksüleen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
tolueen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
lahustid
ei kohaldata
599
ei kohaldata
599
Tabel 10
Petrogali ja ENI kombineeritud turuosa Lääne-Euroopa turul (tuhat tonni)
Asjaomased tooted
2007
2012
Petrogali ja ENI müük
EMP turg
Petrogali ja ENI turuosa
Petrogali ja ENI müük
EMP turg
Petrogali ja ENI turuosa
Raske toorbensiin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Toorbensiini derivaadid:
ei kohaldata
16 045
ei kohaldata
15 640
-
benseen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
ortoksüleen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksüleen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
tolueen
[ ]
2 503
[10-20]%
[ ]
2 173
[10-20] %
-
lahustid
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Võttes arvesse tabelites 8-10 esitatud andmeid järeldatakse, et Petrogali turuosa asjaomase toote (raske toorbensiin) asjaomasel turul EMP tasandil on ka koos ENI turuosaga alla 25 %. Ka derivaatide turgudel ei ületa Petrogali turuosa 25 %.
(335)
Petrogali omatarbimiseks toodetud raske toorbensiini kogus, mida tabelis 8 esitatud andmed turuosa kohta ei kajasta, moodustab vähem kui [ 5] % EMP jaemüügiturust. Sinesi rafineerimistehaste täiendav toodang on [ 5] %.
(336)
Neid väiteid arvesse võttes järeldatakse, et raske toorbensiini puhul ei ületata regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a sätestatud künnist.
(337)
Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohaselt peab komisjon korraldama süvauuringu, kui „projektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel on üle 5 % turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKT keskmise aastase kasvumäära.”
(338)
Regionaalabi suuniste punktis 70 täpsustatakse, et „punkti 68 alapunktide a ja b kohaldamisel määratletakse müük ja nähtav tarbimine Prodcom klassifikatsiooni asjakohasel tasemel EMP territooriumil või, kui see teave ei ole kättesaadav või asjakohane, siis mõne muu sellise üldtunnustatud turu segmentimise alusel, mille kohta statistilised andmed on kergesti kättesaadavad.”
(339)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kõigi asjaomaste toodete osas kahtlust, kas investeerimisprojektiga loodud tootmisvõimsuse kasv on igal turul suurem kui 5 %, mõõdetuna nähtava tarbimise andmete alusel, ja kui on, siis kas viimase viie aasta jooksul (enne tööde alustamist) oli toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär madalam Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmisest aastasest kasvutempost.
(340)
Diislikütuse nähtava tarbimise aastase kasvu liitmäär EMPs aastatel 2001-2006 oli mahu puhul ligikaudu 2,12 % ning väärtuse puhul 15,38 %. Euroopa majanduspiirkonna SKP aastase kasvu liitmäär aastatel 2001-2006 oli vastavalt 2,06 % reaalväärtuses (võrreldav mahu näitajatega) ning 4,12 % nominaalväärtuses (võrreldav väärtuse näitajatega).
(341)
Sellest järeldub, et diislikütuse turgu ei saa pidada ebatõhusaks turuks, kui võetakse arvesse aastase kasvu liitmäära nii mahu kui ka väärtuse seisukohalt ja võrreldakse seda SKP kasvumääraga vastavalt nominaal- ja reaalväärtuses. Seetõttu ei ole vaja kontrollida, kas investeerimisprojektiga loodud tootmisvõimsuse kasv asjaomasel turul on suurem kui 5 %.
(342)
Selleks et teha kindlaks, kas investeerimisprojekt vastab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktile b, peab komisjon kontrollima, kas investeerimisprojektiga loodud tootmisvõimsus ületab 5 % turu suurusest, mõõdetuna asjaomase toote nähtava kogutarbimise andmete põhjal, välja arvatud juhul, kui viimase viie aasta näilise kogutarbimise keskmine aastane kasvutempo ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKP aastast keskmist kasvutempot.
(343)
Portugal esitas järgmised tabelites 11-13 toodud andmed. EMP turgu kajastavad andmed on identsed turuosa kirjeldavates tabelites märgitud EMP turu (müügi) andmetega. Kuna jaemüügi turu (müügi) maht on väiksem kui nähtav tarbimine, mis hõlmab ka omatarbimiseks ettenähtud toodangut, siis hindavad tootmisvõimsuse kasvu andmed kasvu tegelikust suuremaks. Seega võib väita, et nad kirjeldavad halvimat võimalikku olukorda.
Tabel 11
Sinesi rafineerimistehase tootmisvõimsuse kasv võrreldes asjaomaste toodete turuga Euroopa Majanduspiirkonnas (tuhat tonni)
Asjaomased tooted
Tootmisvõimsus 2007
Tootmisvõimsus 2012
Tootmisvõimsuse kasv
EMP turg 2007
Tootmisvõimsuse kasvu osatähtsus EMP turul
Nähtava tarbimise aastase kasvu liitmäär
Raske toorbensiin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Toorbensiini derivaadid:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benseen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksüleen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksüleen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
tolueen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
lahustid
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabel 12
Matosinhose rafineerimistehase tootmisvõimsuse kasv võrreldes asjaomaste toodete turuga Euroopa Majanduspiirkonnas (tuhat tonni)
Asjaomased tooted
Tootmisvõimsus 2007
Tootmisvõimsus 2012
Tootmisvõimsuse kasv
EMP turg 2007
Tootmisvõimsuse kasvu osatähtsus EMP turul
Nähtava tarbimise aastase kasvu liitmäär
Raske toorbensiin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Toorbensiini derivaadid:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benseen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksüleen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksüleen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
tolueen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
lahustid
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabel 13
Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehaste kombineeritud tootmisvõimsuse kasv võrreldes asjaomaste toodete turuga Euroopa Majanduspiirkonnas (tuhat tonni)
Asjaomased tooted
Tootmisvõimsus 2007
Tootmisvõimsus 2012
Tootmisvõimsuse kasv
EMP turg 2007
Tootmisvõimsuse kasvu osatähtsus EMP turul
Nähtava tarbimise aastase kasvu liitmäär
Raske toorbensiin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Toorbensiini derivaadid:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benseen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksüleen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksüleen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
tolueen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
lahustid
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Kõigil juhtudel on tabelites 11-13 loetletud toodete osas tootmisvõimsuse kasv võrreldes Euroopa majanduspiirkonna asjaomase tooteturuga alla 5 %. Seega leitakse, et investeerimisprojekt ei ületa regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud künnist.
7. KOKKUVÕTE
(345)
Põhjendustes 278-344 esitatud andmete kohaselt ei ületata investeerimisprojektiga seotud asjaomaste toodete puhul regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud künniseid. Seetõttu ei ole vaja korraldada pärast ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamist abi süvahindamist.
(346)
Kokkuvõtteks märgitakse, et Petrogalile antav kavandatud piirkondlik investeerimisabi vastab kõigile regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele ning tuleks lugeda siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt. Seetõttu ei ole vaja hinnata, kas abi võib heaks kiita muude ELi toimimise lepingus sätestatud erandite kohaselt.
(347)
Portugal on erandkorras nõustunud sellega, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles, mis on otsuse ainus autentne keel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Riigiabi, mida Portugal kavatseb anda Petrogalile nimiväärtuses 160 484 007 eurot (121 091 314 diskonteeritud hindades) ning mille suurim osatähtsus diskonteeritud hindades on 12,43 %, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt siseturuga kokkusobiv.
2. Seega kiidetakse artikli 1 lõikes 1 osutatud riigiabi rakendamine heaks. Kavandatud abikõlblikest kuludest ja teatatud riigiabi andmise ajakavast kõrvalekaldumise puhul ei ületa Portugali antava abi maksimumsumma diskonteeritud hindades 121 091 314 eurot ega abi maksimaalne osatähtsus diskonteeritud hindades 12,43 %.
Artikkel 2
1. Portugal esitab komisjonile vahearuanded iga viie aasta järel alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Vahearuannetes esitatakse ajakohastatud teave riigiabi raames makstud summade, abilepingute täitmise ja kõigi muude Sinesi või Matosinhose rafineerimistehastes algatatud investeerimisprojektide kohta.
2. Lisaks esitab Portugal kuue kuu jooksul pärast riigiabi andmise ajakava kohaselt riigiabi viimase osamakse tegemist üksikasjaliku lõpparuande, sealhulgas teabe riigiabi raames makstud summade, abilepingute täitmise ja kõigi muude Sinesi või Matosinhose rafineerimistehastes algatatud investeerimisprojektide kohta.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.
Brüssel, 3. august 2011