РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 март 2012 година
относно мерките SA. 26909 (2011/C) осъществени от Португалия за преструктурирането на Banco Português de Negócios (BPN)
(нотифицирано под номер C(2012) 2043)
(само текстът на португалски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/660/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с член 108, параграф 2 от Договора и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. Процедура
(1)
На 2 ноември 2008 г. португалското правителство одобри проектозакон за национализиране на акциите, съставляващи акционерния капитал на Banco Português de Negócios, S.A. („BPN“ или „банката“). Законът беше публикуван на 11 ноември 2008 г. като Закон № 62-A/2008 („Закон за национализацията“). Национализацията на BPN влезе в сила на 12 ноември на нулева цена.
(2)
На 5 ноември 2008 г. португалските органи информираха Комисията за одобряването на проектозакона от португалското правителство. На 11 и 13 ноември 2008 г. те информираха Комисията за публикуването на Закона за национализацията.
(3)
Комисията незабавно поиска допълнително информация по отношение на всички мерки за държавна помощ, която ще бъде предоставена на BPN съгласно процедурата за национализация, както и представяне на план за преструктуриране на BPN.
(4)
Португалия не представи никакво предварително уведомление за мерки, предоставени на BPN от държавата. Тя информира Комисията за тези мерки със значително закъснение и едва след като получи многократни искания за това.
(5)
При тези условия на 14 ноември 2008 г. Комисията отправи искания за информация, свързана с конкретните мерки за държавна помощ, предоставени на BPN, както и за предоставяне на план за преструктуриране. След това Комисията изпрати напомняния на 5 януари и на 23 и 29 април 2009 г.
(6)
Португалските органи отговориха на исканията за информация на 8 януари, 28 април и 23 юни 2009 г. без да предоставят информация относно конкретни мерки за държавна помощ в полза на BPN или да предоставят план за преструктуриране. В писмото си от 23 юни 2009 г. португалските органи посочиха, че обмислят вариант за изолиране на активите на BPN и продажба на банката.
(7)
Комисията отправи отново искания за информация на 17 юли, 4 и 14 септември и 30 ноември 2009 г., както и на 5 февруари и 16 март 2010 г.
(8)
Португалските органи отговориха на 14 август 2009 г. като посочиха, че търговски ценни книжа в размер до 2 млрд. EUR ще бъдат издадени от BPN и записани от Caixa Geral de Depósitos („CGD“) с държавна гаранция. Според тях гаранцията е пряк резултат от Закона за национализацията и следователно не може да представлява държавна помощ. На 12 октомври 2009 г. португалските органи изпратиха допълнителна информация относно намесата на CGD и на държавата. Те предоставиха допълнителна информация на 21 ноември 2009 г., на 17 и 18 февруари и на 31 март 2010 г.
(9)
След среща, проведена с португалските органи на 16 юни 2010 г., на 12 август 2010 г. Комисията поиска отново от португалските органи, inter alia, да представят незабавно план за преструктуриране на BPN. Не беше представен план и Комисията съответно изпрати официално напомняне на 31 август 2010 г. в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (понастоящем член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз) (2).
(10)
На 14 септември 2010 г. португалските органи изпратиха документ със заглавие „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (наричан по-нататък „меморандума от 14 септември 2010 г.“), в който е очертан планът за преструктуриране на BPN и основните елементи в процеса на приватизация.
(11)
След като установи, че част от информацията все още липсва в меморандума от 14 септември 2010 г., Комисията изпрати писмо на 29 септември 2010 г. като поиска допълнителна информация от португалските органи. С електронна поща от 15 ноември 2010 г. португалските органи поискаха удължаване на крайния срок за отговор, което беше предоставено от Комисията с писмо от 18 ноември 2010 г. Португалските органи предоставиха допълнителни изяснения с писмо от 26 ноември 2010 г. и с електронна поща от 25 януари 2011 г.
(12)
На 16 февруари 2011 г. Комисията поиска изяснение по редица въпроси и поиска допълнително данни. Португалските органи отговориха на 16 март 2011 г.
(13)
В рамките на срещите преди подписването на 17 май 2011 г. на Меморандума за разбирателство („МР“) (3) между Португалия, от една страна, и Международния валутен фонд, Европейската централна банка и Европейската комисия, от друга страна, Комисията проведе среща с ръководството на BPN на 27 април 2011 г. В МР се предвиждаше продажбата на BPN до края на юли 2011 г. Поради това на 20 май 2011 г. Комисията изпрати искания за информация във връзка с преструктурирането на банката и планирания процес на продажба. Тъй като не беше предоставен отговор от португалските органи, на 8 юли 2011 г. беше изпратено напомняне заедно с искане на информация след материали в пресата относно допълнителни държавни ресурси, предоставени на BPN посредством държавна гаранция. Португалските органи предоставиха преглед на процеса на приватизация на 5 август 2011 г.
(14)
Комисията се срещна с португалските органи на 10 август 2011 г. Португалските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията по време на срещата и след това на 28 август 2011 г. Комисията получи допълнителна информация на 14 септември и на 14 октомври 2011 г.
(15)
С решение от 24 октомври 2011 г. („решението от 24 октомври 2011 г.“) Комисията откри процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора под дело № SA.26909 по отношение на предполагаема държавна помощ, предоставена на BPN и Banco BIC Português S.A. („BIC“) (4).
(16)
Решението от 24 октомври 2011 г. беше публикувано на 20 декември 2011 г. Не бяха получени мнения от трети страни в рамките на едномесечния срок.
(17)
На 9 декември 2011 г. Португалия представи на Комисията рамковото споразумение, подписано между BIC и португалските органи на същия ден („рамковото споразумение“).
(18)
На 20 януари 2012 г. Португалия предостави отговора си на становищата, посочени в решението от 24 октомври 2011 г. На същата дата португалските органи предоставиха също допълнителна информация, включително нов план за преструктуриране на BPN (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от януари 2012 г.“) и отговор на допълнителните въпроси, зададени от Комисията на 21 декември 2011 г. по отношение на рамковото споразумение. Информацията беше допълнена на 3 февруари 2012 г. с бизнес план и план за жизнеспособността, който бе изготвен от BIC и който за целите на настоящото решение ще се смята по-нататък за неразделна част от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Допълнителна информация беше предоставена на 10, 17 и 23 февруари 2012 г. в отговор на допълнителните въпроси, които Комисията беше отправила до португалските органи на 8, 14 и 17 февруари 2012 г. На 16 март 2012 г. Португалия представи редица ангажименти на Комисията.
(19)
По време на процедурата се проведоха многобройни обмени на информация, телеконференции и срещи между португалската държава, BPN и Комисията.
2. Описание на бенефициерите и на мерките
2.1 Бенефициерът и неговите затруднения
(20)
BPN е финансова институция със седалище в Португалия, която предоставя широк спектър от банкови услуги. Тя е национализирана на 11 ноември 2008 г., като по това време има мрежа от 213 клона (4 от които във Франция), приблизително 2 200 служители и активи в размер на общо 6,6 млрд. EUR, които представляват около 2 % от общите активи на португалския сектор за банкиране на дребно.
(21)
Според португалските органи (5), BPN е имала затруднения с ликвидността от лятото на 2008 г насам, като агенцията за кредитен рейтинг Moody’s е понижила BPN от Baa1 до Baa3 на 18 юли 2008 г (6). Докато в края на август BPN имаше положителна ликвидност от 316 млн. EUR, към 22 октомври 2008 г. тя имаше силно отрицателна ликвидност от 831 млн. EUR, като нейната партида за депозиране в Централната банка на Португалия („BdP“) е била далече от средните размери, които е трябвало да поддържа, за да се съобрази със законовите ограничения. На този етап през месец октомври 2008 г. са предприети няколко инициативи, за да може банката да преодолее затрудненията си с ликвидността, пред които е била изправена, и да се предотврати неизпълнение на плащанията, по-конкретно чрез предоставяне на специална помощ за ликвидност във вид на заеми и чрез други операции на BdP и на притежаваната от държавата CGD (7).
(22)
Предвид обема на загубите, натрупани от BPN, португалските органи сметнаха, че допълнителна подкрепа за ликвидност не е осъществима в светлината на „високия риск, на който ще са изложени [BdP и CGD]“ (8). Акционерите на BPN предложиха план, но правителството, въз основа на мнение на BdP от 30 октомври 2008 г., не сметна плана за осъществим. Предвид факта, че BPN вече не отговаряше на изискванията за платежоспособност поради високите равнища на обезценки (9), правителството предложи тогава на Парламента национализиране на BPN на нулева цена (10). Това предложение беше одобрено на 11 ноември 2008 г. чрез Закон 62-A/2008 („Законът за национализацията“).
(23)
Според португалските органи обезценките са били в резултат от нередности и неправомерни практики, открити от BdP и външните одити, проведени през юни 2008 г., които по-късно са описани в доклад на BdP от 2009 г. като представляващи „измамно поведение, продължително и преднамерено, предприето на най-високо равнище в управлението на групата“ (11). Тези практики доведоха до разследвания и до откриването на редица производства за административно нарушение („processos de contra-ordenação“), и до подаването на жалба до прокуратурата на републиката.
(24)
Съгласно Закона за национализацията на CGD бе възложена задачата да управлява BPN, да назначава членовете на управителните органи на BPN и да установи целите за управление в срок от 60 дни след национализацията. В допълнение, в Закона за национализацията е включена разпоредбата, че всеки кредит или мерки за подпомагане на ликвидността, предприети от CGD „в полза на BPN в условията на национализацията или замествайки държавата… се ползва с държавна гаранция“ (12).
2.2 Мерките за финансова подкрепа преди национализацията
(25)
Преди национализацията през ноември 2008 г. BPN вече се е възползвала от известен брой мерки за финансова подкрепа, описани от португалските органи като „специални мерки за подкрепа за осигуряване на ликвидност“ (13). На 17 февруари 2010 г. португалските органи информираха Комисията, че за периода до 30 октомври 2008 г. BPN е получила специални мерки за подкрепа на ликвидността от CGD и от BdP в размер общо на 501,6 млн. EUR, които представляват четири заема, отпуснати на BPN от CGD за обща сума от 315 млн. EUR (14) и спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена през октомври 2008 г. от BdP в размер на 186,6 млн. EUR (15).
(26)
Въпреки че разходите на BdP бяха възстановени след национализацията, четирите заема, отпуснати от CGD, бяха изплатени едва на 9 март 2009 г. с емитирането на първата търговска ценна книга от BPN.
2.3 Мерките за финансова подкрепа след национализацията
(27)
През март 2009 г. BPN емитира търговска ценна книга, гарантирана със запис от CGD и държавна гаранция за обща сума от 2 млрд. EUR. Комисията беше уведомена едва на 14 август 2009 г. за тези държавни гаранции.
(28)
В писмо от 17 февруари 2010 г. португалските органи споменаха също, че CGD е упълномощена на 27 октомври 2009 г. да запише допълнителни 1 млрд. EUR търговски ценни книжа с държавна гаранция. Впоследствие, с електронна поща от 14 юни 2010 г., Комисията беше информирана също, че общата сума на държавните гаранции върху търговските ценни книжа, емитирани от BPN и записани от CGD, се е повишила до 4 млрд. EUR, тъй като през април 2010 г. е организирана трета емисия на търговска ценна книга на BPN, записана от CGD, за сумата от 1 млрд. EUR.
(29)
В този контекст следва да се отбележи, че от национализацията си през ноември 2008 г. до юни 2011 г. BPN постоянно е използвала кредити от паричния пазар, отпускани от CGD. Сумите, които BPN дължи на CGD съгласно тези краткосрочни инструменти, достигнаха приблизително 2,2 млрд. EUR на 28 февруари 2009 г. Според данните, предоставени от португалските органи, тези суми са били намалени чрез емитирането на търговската ценна книга, посочена в параграфи (27) и (28) (16).
(30)
До юни 2011 г. експозицията на BPN към CGD чрез инструменти от паричния пазар е приблизително 1 млрд. EUR. Въпреки че финансирането е извършвано ежедневно, според португалските органи то е имало структурен характер с по-дълги срокове (17) и също така е било заместено с четвъртото и последно емитиране на търговска ценна книга от юни 2011 г. чрез две емисии от по 500 млн. EUR.
(31)
Съгласно цифрите, предоставени от португалските органи на 3 февруари 2012 г., оставащата сума, дължима от BPN на CGD, (освен емисиите на търговски ценни книжа) е 433,7 млн. EUR на 31 декември 2011 г. и 232 млн. EUR на 31 януари 2012 г.
Таблица 1
Преглед на ликвидността, получена от BPN чрез CGD към 31 декември 2011 г.
С изрична държавна гаранция
Кредити от CGD без
изрична държавна гаранция)
Общо
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Дружества със специално предназначение (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Общо
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Източник: португалските органи
(32)
Следва да се отбележи, че съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии или линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN в условията на национализацията, трябва да се обезпечават от португалската държава.
(33)
Следователно е ясно, че всички суми, описани в таблица 1 по-горе, са се ползвали от държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията и от редица наредби, издадени от Държавния секретар за държавната хазна и финансите. Възнаграждението за държавните гаранции беше определено на 0,2 % годишно.
2.4 Преструктурирането на BPN
(34)
Първоначален план за преструктуриране от 13 септември 2010 г. (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от 2010 г.“) беше изпратен до Комисията от португалските органи на 16 септември 2010 г.
(35)
В този план португалските органи обясниха намерението си да разделят BPN на „добра“ банка и на „лоша“ банка, и след това да се опитат да продадат „добрата“ банка.
(36)
Държавата искаше да проведе открит тръжен процес с продажбата на „добрата банка“, BPN S.A., която да се занимава единствено с банкиране на дребно. Процесът трябваше да се проведе въз основа на покана за изразяване на интерес, като тръжните условия („Caderno de Encargos“) бяха одобрени от португалските органи на 16 август 2010 г. (19).
(37)
Съгласно плана за преструктуриране от 2010 г. някои активи и пасиви на BPN трябваше да останат извън обхвата на повторната приватизация и да бъдат прехвърлени в три нови дружества със специални предназначения („ДСП“), Parvalorem, Parups и Parparticipadas. Тези ДСП първоначално ще останат в BPN и след продажбата ще бъдат прехвърлени на държавата. Заемите и кредите ще се прехвърлят на Parvalorem, недвижимите имоти и инвестиционните фондове на Parups, а дъщерните дружества на Parparticipadas. Португалските органи оцениха общия брой на активите, които ще се прехвърлят на ДСП, на 3 885 млн. EUR, като 2 507 млн. EUR са прехвърлени на Parvalorem, 1 228 млн. EUR - на Parups и 150 млн. EUR - на Parparticipadas.
(38)
Заемите бяха прехвърлени на номинална стойност; дяловете на фондове, ценните книжа и недвижимите имоти трябваше да се прехвърлят на покупна цена, а дружествата, притежавани от BPN, на тяхната счетоводна стойност. Португалските органи изчислиха, че цялостните обезценки към декември 2010 г. са възлизали общо на 1 798 млн. EUR, със следните разбивки: i) заеми: 1 474 млн. EUR; ii) недвижими имоти: 16 млн. EUR; iii) дялове на фондове: 247 млн. EUR; и iv) ценни книжа: 61 млн. EUR. Съгласно информацията, предоставена от португалските органи на 20 януари 2012 г., тези активи са били прехвърлени в ДСП на 23 и на 30 декември 2010 г. (20) При все това, ДСП остават в BPN до 15 февруари 2012 г., когато са премахнати от BPN и прехвърлени на друго контролирано от държавата дружество.
(39)
Съгласно португалските органи прехвърлянето на активи в ДСП е извършено във основа на обективни критерии, като е взет предвид обемът на обезценките, както и фактът, че някои дейности не са били основни за BPN след национализацията (потребителски кредит, инвестиционно банкиране, управление на активи, застраховане и международна стопанска дейност). BPN трябваше да заеме отново позицията на банка, извършваща чисто търговско банкиране на дребно, с намалена експозиция към несигурността на финансирането на едро.
(40)
ДСП финансираха придобиването на активи чрез две линии на финансиране за 3 895 млн. EUR, представляващи облигации с държавна гаранция за 3 100 млн. EUR, придобити от CGD, и заеми от CGD със заложени активи на обща стойност от 795 млн. EUR. Постъпленията от продажбата на активи за ДСП, позволиха на BPN да изплати 3 900 млн. EUR от финансирането, което тя беше получила от CGD - 3 600 млрд. EUR от първоначалните 4 млрд. EUR от търговската ценна книга (което означава, че сума от 400 млн. EUR от търговска ценна книга, гарантирана от държавата, ще остане неизплатена от BPN), както и 300 млн. EUR краткосрочни заеми на паричния пазар.
(41)
След прехвърлянето на активите счетоводният баланс на BPN беше намален с около 30 %.
(42)
Съгласно информацията, получена от португалските органи, за да може BPN да се съобрази със законовите и регулаторните изисквания (а именно, за да достигне 9 % основен капитал от първи ред, изискван за 2011 г. (21)) и предвид факта, че собственият капитал на BPN би бил отрицателен след прехвърлянето на активите на ДСП, държавата е трябвало да рекапитализира BPN с около 417 млн. EUR (22).
(43)
Базисната цена, определена за BPN (която изключва активите, които ще бъдат прехвърлени в ДСП) в публикувания от Португалия търг беше посочена на 171,1 млн. EUR въз основа на оценки на консултанти на трета страна: Deloitte ([…] (23) млн. EUR) и Deutsche Bank ([…] млн. EUR). Новото ръководство на BPN от CGD междувременно беше започнало процеса на преструктуриране на банката. Оперативните разходи бяха намалени с [1-10] % от декември 2008 г. до декември 2010 г.; дейността на BPN беше намалена с цел банката да е съсредоточена единствено върху търговско банкиране на дребно. Това намаляване на дейността беше резултат отчасти от спадането на депозитите след национализацията, но също и от прехвърлянето на активи в трите ДСП. Тези мерки намалиха загубите през 2010 г. до [50-150] млн. EUR, в сравнение с [150-250] млн. EUR през 2009 г. От началото на 2009 г. насам в стремежа да се подобри имиджа на банката, както и нейната продуктова гама, новото ръководство стартира […] нови продукти и кампании. Новото ръководство приложи също мерки за подобряване на управлението на риска и системите за вътрешен контрол на банката.
(44)
Никоя заинтересована страна не отговори на първите две покани за приватизация до 30 септември и 30 ноември 2010 г.
(45)
След неуспеха на тръжната процедура през януари 2011 г. Португалия заяви намерението си да преструктурира BPN, като я направи по-независима от CGD посредством назначаване на нов управителен съвет, независим от CGD. Тя също целеше да ускори оперативното възстановяване на BPN чрез преосмисляне на търговската марка и корпоративната идентичност на банката и чрез засилване на плана за възстановяване посредством съкращаване на разходите и увеличаване на търговската динамика. При все това, въпреки няколко искания, на Комисията не беше предоставен актуализиран план за преструктуриране.
(46)
В рамките на МР от 17 май 2011 г. правителството пое задължение да започне нов приватизационен процес.
(47)
В рамките на МР португалските органи се ангажираха да „започнат процес за продажба на Banco Português de Negócios (BPN) при ускорен график и без минимална цена. За тази цел на ЕК е предаден нов план за одобрение съгласно правилата за конкуренция. Целта е да се намери купувач най-късно до края на юли 2011 г.. За улесняване на продажбата трите съществуващи дружества със специално предназначение, притежаващи необслужваните и неосновни активи на банката са отделени от BPN и още активи могат да се прехвърлят в тези дружества в рамките на преговорите с възможни купувачи. BPN започва също друга програма с по-амбициозни мерки за съкращаване на разходите с цел да стане по-привлекателна за инвеститорите. След като се стигне до решение, исковете на CGD по държавната гаранция от BPN и всички свързани дружества със специално предназначение ще бъдат поети от държавата съгласно график, който ще се определи към този момент“ (24).
(48)
Трети опит за приватизация започна в началото на май 2011 г. без минимална цена, за да се намери купувач за BPN до 31 юли 2011 г., както е договорено в МР.
(49)
Беше проведена тръжна процедура, по време на която се осъществиха контакти с потенциални купувачи. Беше съставен също Преглед на инвеститорските възможности („ПИВ“). Според ПИВ заинтересованите страни е трябвало да предложат цена за 100 % от акциите на BPN, но са можели да поискат преместването на допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс на BPN. Те са можели да поискат също по-високи планове за рекапитализация. Между BPN и потенциалните кандидати беше подписан меморандум, в който се уреждат правилата на процеса и който им позволи да влязат за пет седмици в зала за данни, създадена на 15 юни 2011 г.
(50)
До 20 юли 2011 г. бяха предадени четири обвързващи оферти. Тези оферти бяха анализирани от управителните съвети на CGD и BPN, които предоставиха мнението си на акционера - държавата - до 25 юли 2011 г.
(51)
Трима от четирите кандидата бяха елиминирани. Според португалските органи двама от кандидатите (Montepio и Aníbal Ribeiro) не са изпълнили изискванията от меморандума, подписан с BPN (25). Montepio не е представил оферта за придобиване на акции на BPN, а само на подбрани активи и пасиви, докато Aníbal Ribeiro не е предоставил достатъчно доказателства за управленчески и финансови възможности за ръководство на банка. Третата оферта, от NEI (26), е била в съответствие с критериите в меморандума, но не е имало достатъчно доказателства за нейните способности да ръководи банка и за финансовата възможност да поеме бъдещи нужди от капитал на BPN.
(52)
Въз основа на единствената валидна оферта, представена съгласно тръжната процедура от BIC на 20 юли 2011 г. („офертата на BIC от 20 юли 2011 г.“), правителството реши на 31 юли 2011 г. да продължи преговори единствено с BIC.
(53)
BIC получи разрешение от BdP да упражнява дейности по търговско банкиране на 9 октомври 2007 г. и през май 2008 г. ефективно започна дейностите си в Португалия, като е активна основно в корпоративното и в частното банкиране. Основните акционери на BIC са група инвеститори от Ангола и сред тях са португалски акционери като Amorim Projectos SGPS, SA (с 25 % дялово участие). Към декември 2010 г. тя има оборот от 389 млн. EUR, с общи активи от 1 млрд. EUR и към 31 март 2011 г. има капитал от 32 млн. EUR и 7 клона. Според информацията, предоставена от Португалия, пазарният дял на BIC в сегментите от пазара, в които извършва дейност, е по-малко от 1 % (27).
(54)
Според информацията, предоставена от португалските органи, след офертата от BIC от 20 юли 2011 г (28)., преговорите с BIC завършиха с подписването на 9 декември 2011 г. на рамково споразумение за продажбата на BPN на BIC (29).
(55)
В офертата на BIC от 20 юли 2011 г. бяха очертани само общи условия и бяха предвидени:
i.
рекапитализация от държавата, за да може BPN да достигне коефициент на основния капитал от първи ред от [между 9 и 18] % плюс [100-300] млн. EUR;
ii.
преместване на част от кредитите, избрани от BIC, с цел да се достигне съотношение на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %;
iii.
прехвърляне извън BPN на всички необслужвани кредити над прага от приблизително […] млн. EUR (прогнозирано равнище на обезпечение на заеми в BPN);
iv.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс на BPN допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви), които са били предоставени извън обхвата на нейната обичайна дейност;
v.
прехвърлянето извън BPN на депозити, избрани от BIC, които не предоставят пазарни условия;
vi.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [150-650] млн. за период от […] години, с лихвен процент от […] месеца Euribor. Тази сума ще бъде увеличена, ако депозитите паднат под […] млрд. EUR;
vii.
запазването на 500 до 600 служители на BPN (от приблизително 1 600 служители) и на 160-170 клона, чиито помещения принадлежат на банката или са с договори за лизинг с падеж до 12 месеца.
viii.
прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове; и
ix.
покупна цена от 30 млн. EUR, платима от BIC.
(56)
След преговорите, продължили приблизително пет месеца, рамковото споразумение предвижда:
i.
рекапитализация от държавата, за да се достигне до минималното равнище на капитал и допълнителното равнище, изисквано от BIC - BIC изиска крайно равнище на капитал от [200-400] млн. EUR след корекциите в баланса, които предложи; (30)
ii.
преместване на част от заемите в BPN, освен онези заеми, които вече са били прехвърлени в ДСП към 30 декември 2010 г (31). Преместването на допълнителни заеми ще позволи да се постигне съотношение на заемите към депозитите от [110-150] %. Това съотношение е било определено на [110-150] % в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.;
iii.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви);
iv.
правото на BIC да продаде в рамките на […] месеца кредити, които са необслужвани за най-малко […] дни (максимално до […] от номиналната стойност на цялостния кредитен портфейл, избрани от BIC след компенсиране със съществуващи депозити) и за сума, надвишаваща равнището на обезпечаване ([…] млн. EUR (32)); (33)
v.
правото BIC да прехвърля депозити с цена от най-малко […] базисни пункта („bps“) над съответния референтен процент (34) или да получава от държавата разликата като възнаграждение; (35)
vi.
правото на BIC да поиска прехвърлянето преди затваряне на други активи и пасиви на BPN, като например заеми към кредитни институции, физически или финансови активи и т.н.;
vii.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [ 2013 г.] за сума до [150-350] млн. EUR с лихвен процент от […] месеца Euribor (36) плюс спред от […] bps. Тази парична линия ще бъде налична, ако равнището на депозитите на BPN падне под […] млрд. EUR;
viii.
поддържането на кредитна линия от [150-500] млн. EUR от CGD до [ 2013 г.] за съществуващата програма за търговски ценни книжа, обезпечена с държавна гаранция за три години, но със задължение от страна на CGD, че няма да поиска изплащане преди […];
ix.
запазването на приблизително половината служители на BPN (най-малко 750 от приблизително 1 600 служители). Държавата ще покрие всичките разходи по закриването на клонове, които не са поети от BIC, и по изплащането на компенсации на освободените служители или на служители, чието място на работа ще бъде променено;
x.
прехвърлянето на държавата на разходите, свързани с рискове от съдебни спорове;
xi.
покупна цена от 40 млн. EUR, платена от BIC;
xii.
клауза относно цената за споделяне с държавата на 20 % от нетната печалба (след данъчно облагане) от приходите, които BPN ще осъществява през следващите пет години, за приходи, които кумулативно надвишават 60 млн. EUR;
xiii.
ангажимента на BIC да не изплаща дивиденти или каквито и да било други еквивалентни ползи на акционерите в BPN за период от пет години.
(57)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. комбинираното дружество в резултат от продажбата на BNP на BIC („комбинираното дружество“) ще носи печалба след […] години при базов сценарий, както и при по-неблагоприятен сценарий. Така според изчисленията коефициентът на основен капитал от първи ред на комбинираното дружество ще падне от [10-15] % от претеглените спрямо риска активи („RWA“) след първата година до […] % след петата година. Прогнозираният спад ще се дължи на отрицателните резултати от първите години, свързани с преструктурирането, което BIC ще предприеме, и с увеличаването на дейността на банката по отношение на промяната на нейните размери с цел връщане на жизнеспособността посредством предоставяне на повече кредит в икономиката. Преструктурирането ще включва инвестиции в агенциите и имиджа на банката, както и в интегрирането на процесите, процедурите и организацията, и в информационните технологии. Очаква се увеличаване на възвръщаемостта на собствения капитал (ВСК) от -[1-5] % през година 1 до +[1-5] % през година 5, докато възвръщаемостта на активите (ROA) се очаква да се увеличи от -[0-2] % през година 1 до + [0-2] % през година 5.
(58)
При по-неблагоприятен сценарий, който се характеризира с по-високо равнище на необслужвани кредити и с по-високи финансови разходи, се очаква коефициентът на основен капитал от първи ред да спадне до [8-12] % през година 5 от [10-15] % в края на година 1.
(59)
Накрая, португалската държава направи вливане на капитал в BPN на 1 февруари 2012 г. в размер на 600 млн. EUR (37).
3. Основания за откриване на официална процедура по разследване
(60)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнение дали:
-
BPN е жизнеспособна като комбинирано дружество в структурата на купувача;
-
помощта, отпусната на BPN, е ограничена до минимум и продажбата на BIC е била най-евтиният вариант в сравнение със сценария за ликвидация;
-
мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията са били достатъчни; и
-
процесът на продажба не е довел до отпускане на помощ за купувача.
4. Коментари от заинтересованите страни
(61)
Комисията не получи никакви коментари от трети страни.
5. Позиция на португалската държава
5.1 Позиция на португалската държава по решението от 24 октомври 2011 г. (решението за откриване)
(62)
Португалските органи твърдят, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането. В допълнение към този план португалските органи представиха също с писмо от 20 януари 2012 г. редица наблюдения по решението от 24 октомври 2011 г.
(63)
Португалските органи смятат, че трите вида мерки в полза на BPN не представляват държавна помощ.
(64)
Първо, Португалия твърди, че няма помощ в мерките за подкрепа, предоставени на BPN преди национализацията, а именно СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD през октомври 2008 г. Португалия изтъква, че СПОЛ е предоставена първо от BdP по независим начин с наказателна лихва и с обезпечение от BPN. Заемите от CGD през октомври 2008 г. са отпуснати при пазарни условия с конкурентна лихва и подходящи гаранции, и следователно не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(65)
Второ, Португалия отрича, че е имало държавна помощ във финансирането, отпуснато на BPN от CGD след национализацията на първата (операции на междубанковия паричен пазар и поемане на търговска ценна книга от CGD). Португалия изтъкна, че те са били търговски транзакции, чиито срокове и условия са били равностойни на сходни транзакции, извършени от предпазливи инвеститори в пазарна икономика. Следователно те не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(66)
Накрая, португалските органи смятат също, че не е предоставена държавна помощ на BIC като купувач на BPN. Португалските органи изтъкват, че процесът на продажбата е бил прозрачен, обективен и недискриминаторен. Предложението на BIC е било като цяло най-доброто от икономическа гледна точка и съответно следва да се разглежда като отразяващо пазарната цена. Рамковото споразумение, подписано на 9 декември 2011 г., до голяма степен отразява условията в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Португалските органи смятат също, че въпреки че продажната цена е отрицателна, единствената алтернатива на продажбата (ликвидация на BPN) щеше да задължи държавата да поеме по-висока финансова тежест и щеше да застраши стабилността на националната финансова система.
(67)
В същото време Португалия признава, че някои мерки в полза на BPN представляват държавна помощ. Това са държавните гаранции върху търговската ценна книга, емитирана от BPN, прехвърлянето на определени активи в ДСП през 2010 г., рекапитализацията на BPN, предприета на 15 февруари 2012 г. с оглед на продажбата, и някои от мерките, приложени в контекста на прогнозираната продажба на BIC (като например държавна гаранция върху програмата за търговски ценни книжа, която ще се запази след продажбата).
(68)
Освен това Португалия изтъква, че всички мерки, представляващи държавна помощ, са съвместими с правото на ЕС, тъй като са насочени към сериозни затруднения в португалската икономика, по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(69)
Според Португалия планът за преструктуриране от януари 2012 г. позволява на BPN да възвърне дългосрочната си жизнеспособност без да има нужда от допълнителна помощ. Първо, държавата е преструктурирала BPN чрез разделяне на активите и прехвърляне на някои активи в ДСП и чрез намаляване на нейното присъствие на пазара с над 50 %, и спирането на дейности, които не са били основни за търговската банка, както и чрез различни мерки за контрол на риска, и разумна търговска политика. Второ, според прогнозите на BIC, когато BPN бъде интегрирана в BIC, комбинираното дружество следва да постигне положителни резултати […] плана за преструктуриране, както при базовия сценарий, така и при по-неблагоприятния сценарий. Трето, отрицателната продажна цена е приемлива, тъй като ликвидацията е по-скъпоструваща за държавата и би застрашила финансовата стабилност.
(70)
Португалия смята, че мерките са ограничени до необходимия минимум, за да се гарантира стабилността на португалския финансов сектор и да се възстанови жизнеспособността на BPN.
(71)
В допълнение, Португалия изтъква, че сценарият за продажба е бил единствената алтернатива пред скъпоструващия сценарий за ликвидация. Други варианти (интегриране в CGD и самостоятелно преструктуриране) не биха позволили да се генерират достатъчно ресурси от гледна точка на нетна настояща стойност, за да се компенсира първоначалната инвестиция, която ще трябва да се направи. Португалия изчислява разходите по продажбата на BIC на около […] млн. EUR до […] млн. EUR (като се изключва възможното въздействие на някои бъдещи непредвидени обстоятелства, които според Португалия няма да се реализират), които са по-ниски от разходите за ликвидация съгласно редица различни сценарии.
(72)
Освен това според Португалия ликвидността, предоставена на BPN посредством гаранцията върху емисията на търговска книга от BPN след национализацията, е била необходима, за да се гарантира продължителната дейност на банката по време на преструктурирането.
(73)
По отношение на подбора на активи, прехвърлени в ДСП, Португалия смята, че това е извършено въз основа на обективни критерии с цел насърчаване на дългосрочната жизнеспособност на BPN и привличането на интереса на потенциални купувачи в процеса по повторна приватизация. Португалия също твърди, че допълнителни прехвърляния на активи в рамките на продажбата на BIC са уместни, за да се гарантира бъдещата жизнеспособност на BPN, и са ограничени до необходимия минимум, за да се осъществи продажбата.
(74)
Португалия твърди, че увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., е предназначено да гарантира, че BPN няма да изпита недостиг на капитал по време на периода, обхванат от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Според прогнозите на плана за основния капитал от първи ред, коефициентът се очаква да се намали до [10-15] % през 2016 г. при базисния сценарий и до [8-12] % при по-неблагоприятен сценарий, в сравнение със задължителното минимално равнище от 10 %, което ще влезе в сила считано от края на 2012 г. Португалия посочва също, че условията за продажба, предложени от BIC в рамките на открит и прозрачен процес на продажба без минимална цена, са минималните, необходими за гарантиране на бъдеща жизнеспособност на BPN, тъй като ликвидацията би била по-скъпоструваща за държавата и може да застраши финансовата стабилност.
(75)
Португалия също твърди, че както предишните акционери на BPN, така и самата BPN са споделили или ще споделят достатъчно разходите по процеса на преструктуриране, което гарантира адекватно споделяне на тежестта. Предишните акционери на BPN не са получили компенсация в резултат от национализацията и са изгубили целия капитал, който са инвестирали в банката.
(76)
При все това, Португалия смята, че не е уместно да се иска споделяне на тежестта от клиенти, които са допринесли към подчинения дълг на BPN, предвид конкретните обстоятелства по продажбата на тези инструменти […]. В някои случаи техническите спецификации на продуктите възпрепятстват BPN да откаже да плати лихва на клиентите за възстановяване на капитал.
(77)
Според Португалия приносът на BPN към процеса на преструктуриране също е значителен, тъй като нейното ръководство беше подменено след национализацията, търговските политики и политиките за управление на риска бяха съществено изменени и нейната дейност ще бъде намалена с над 50 %.
(78)
Португалия приема, че прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност се е осъществило на стойност, по-висока от реалната икономическа стойност на активите и без възнаграждение за държавата. Португалия обаче смята, че собствен принос от BPN е гарантиран чрез национализацията на нулева цена, последвана от задълбочено преструктуриране. Португалия твърди, че всяко предимство за BPN в резултат от разделянето на активите в ДСП ще се възстанови частично чрез цената за повторната приватизация на банката, която е била най-високата възможна цена. Португалия също смята, че за държавната гаранция е получено уместно възнаграждение. Въпреки че възнаграждението е по-ниско (на 0,2 % на година), отколкото се изисква за правителствени гаранции (38), всеки потенциален допълнителен приход, получен от BPN (или всеки разход, който не се осъществи) по време на процеса на преструктуриране, би бил от полза за държавата, която понастоящем притежава всички акции на BPN.
(79)
По отношение на увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., Португалия коментира, че няма да измени акционерната структура на BPN и капиталът ще бъде поне отчасти възстановен чрез продажбата на BPN, тъй като тя допринася за избягването на още по-високите разходи за ликвидация.
(80)
Португалия смята също, че мерките, предприети или които ще се предприемат от държавата, не нарушават конкуренцията. Португалия посочва, че комбинираното дружество ще има пазарен дял, по-нисък от 1 % ([0-1] % от пазарния дял в банковия сектор, 14-то място по отношение на кредити за клиенти и 15-то по отношение на депозити). Освен това е вероятно мерките да нямат отрицателно въздействие върху влизането на чуждестранни банки на вътрешния пазар, както е очевидно от факта, че самата BIC е притежавана от анголска финансова група. Португалия смята също, че не съществува морален риск, тъй като банката е национализирана, ръководството ѝ премахнато, акционерите ѝ не са получили компенсация и банката е преминала през задълбочено преструктуриране.
(81)
В допълнение, Португалия смята, че известен брой мерки, предприети в рамките на процеса, ще бъдат адекватни и достатъчни за ограничаване на всякакво нарушаване на конкуренцията. BPN е била с намалено присъствие на пазара преди национализацията (9-та най-голяма банка в Португалия с пазарни дялове между [1-5] % и [1-5] % в зависимост от пазарите), била е преструктурирана, присъствието ѝ на пазара намалено с над 50 % и отново е била съсредоточена върху банкирането на дребно. Национализацията се е осъществила без компенсация за предишните акционери, докато търговската стратегия и политика за контрол на риска на BPN са променени непосредствено след нея.
(82)
Португалските органи твърдят също, че процесът на продажба на BPN е бил открит и прозрачен. Накрая, на BIC е забранено да изплаща дивиденти до 2016 г., за да се гарантира, че финансовата подкрепа, предоставена на BPN, е използвана за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност на банката. Споразумението за споделяне на печалба между държавата и BIC за резултати над […] млн. EUR позволява на държавата да възстанови част от разходите по преструктурирането на банката. Задължението на BIC да не се позовава в търговската си комуникация на държавната помощ, която е получила, според португалските органи гарантира, че помощта не се използва в ущърб на конкуренти. Други възможни ангажименти, предвидени в насоките на Комисията за преструктурирането на банки (като например мерки за насърчаване на отварянето на пазара, ограничения на пазарния дял или освобождаването от допълнителни активи и дейности) не са подходящи в контекста на преструктурирането на BPN.
5.2 Ангажименти, поети от португалската държава
(83)
По отношение на прилагането на плана за преструктуриране португалските органи се ангажират за следното:
(84)
Коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да бъде по-висок от [10-18] %.
(85)
Ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заеми на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, то ще изплати на държавата капитала, свързан с тези заеми в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи от заема.
(86)
Banco BIC и комбинираното дружество няма да имат право да прехвърлят необслужвани кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след [ 2013 г.].
(87)
Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят необслужваните кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, съгласно условията, посочени в параграф (85), само след като са използвали изцяло всички налични резерви в BPN на датата на продажбата.
(88)
Съществуващата кредитна линия за [150-500] млн. EUR, посочена в рамковото споразумение във връзка с програмата за търговски ценни книжа на BPN и гарантирана от държавата, няма да бъде удължена повече от […] години от датата на продажбата.
(89)
Възнаграждението от [200-400] млн. EUR за линията за финансиране, която ще се предостави от CGD на Banco BIC или на комбинираното дружество, ще бъде определено като минимум по Euribor +[…] bps.
(90)
До 31 декември 2016 г. Португалия ще поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави каквито и да било кредитни линии или гаранции от CGD или държавата на Banco BIC или на комбинираното дружество след продажбата.
(91)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да извършват никакви придобивания на предприятия до 31 декември 2016 г., освен ако общата брутна кумулативна покупна цена, платена от Banco BIC или от комбинираното дружество за всички придобивания по време на финансовата година, е по-ниска от […] млн. EUR. Общата брутна кумулативна покупна цена на всяко такова придобиване ще се изчислява без да се включва допускането или прехвърлянето на дълг във връзка с такива придобивания.
(92)
Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права на опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажба.
(93)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да се позовават на използването на държавна помощ в своите маркетингови кампании или комуникация с инвеститори.
6. Оценка
6.1 Наличие на помощ
(94)
В член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото това засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. От това следва, че държавна мярка се определя като държавна помощ, ако изпълнява следните четири (кумулативни) критерия:
-
държавни ресурси;
-
селективно предимство;
-
нарушаващо въздействие върху конкуренцията; и
-
въздействие върху търговията между държавите членки.
6.1.1. Мерки в полза на BPN и на икономическата активност след продажбата
6.1.1.1 Мерки, предоставени след национализацията
(95)
Португалия изтъква, че мерките, предоставени на BPN преди национализацията, не представляват държавна помощ. Мерките се състоят от СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD преди национализацията на BPN през октомври и ноември 2008 г.
(96)
По отношение на СПОЛ, както изтъкнаха португалските органи в становището си по решението от 24 октомври 2011 г., за спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на BPN преди национализацията, беше взето независимо решение от BdP с наказателна лихва и тя беше подкрепена от гаранции от BPN без държавна гаранция.
(97)
По времето, когато инструментът СПОЛ е предоставен (17 и 27 октомври 2008 г.) не е имало взето решение по отношение на платежоспособността и национализацията на BPN (тъй като тези решения са взети едва в началото на ноември 2008 г.). СПОЛ не е част от по-голям пакет за помощ, а по-скоро предоставяне на ликвидност като част от обичайните дейности на BdP.
(98)
Следователно Комисията стига до заключението, че в предоставянето на СПОЛ на BPN от BdP не е имало държавна помощ, в съответствие със съобщението относно банките (39).
(99)
По отношение на заемите, отпуснати от CGD, Комисията отбелязва, че преди национализацията на BPN банката е получила от CGD заеми в размер общо на 315 млн. EUR, а не на 235 млн. EUR (40).
(100)
Комисията отбелязва, че CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на управителния ѝ съвет. За да се определи дали заемите са предоставени от държавата, трябва да се оценят конкретните обстоятелства около тяхното отпускане с цел да се установи дали CGD не е действала поради причини, различни от обичайната търговска практика. За тази цел следните съображения са от значение.
(101)
Първо, по времето когато първите три заема са били отпуснати през октомври 2008 г., затрудненията на BPN вече са били широко известни. Според португалските органи BPN е била изправена пред проблеми с ликвидността още през лятото на 2008 г., както доказват редица значими промени във висшето ръководство на BPN (сменено два пъти от началото на 2008 г.) одити на BPN, предприети от BdP през юни, и понижаването на оценката на BPN от Moody’s до Baa3 на 18 юни 2008 г. Освен това вторият, третият и четвъртият заем са отпуснати след 22 октомври 2008 г., когато според Португалия BPN е била в положение на сериозна отрицателна ликвидност. Всеки кредитор, който действа според обичайната търговска практика, би поискал от BPN информация, необходима за разбирането на нейната ликвидна позиция и способността ѝ за изплащане, преди да отпусне допълнителен заем на банката и следователно би установил несигурното финансово положение на BPN.
(102)
Второ, сумите на заемите са много големи в сравнение с размера на счетоводния баланс на BPN и със задълженията ѝ по това време, което представлява значителна индивидуална експозиция на една банка в затруднение за CGD.
(103)
Трето, заемите са отпуснати през октомври и ноември 2008 г. малко след неуспеха на Lehman Brothers във време, в което междубанковите пазари като цяло бяха недостъпни, дори за най-стабилните международни финансови институции, да не говорим за банки, изправени през значими предизвикателства, свързани с ликвидността.
(104)
Четвърто, по отношение на четвъртия заем Комисията отбелязва, че CGD не само управлява BPN в интерес на държавата по силата на член 2, параграф 7 от Закона за национализацията, но също е получила гаранция от държавата по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в контекста на национализацията и „замествайки държавата“.
(105)
Предвид финансовото и икономическо положение като цяло и широко известните затруднения на BPN по-конкретно е било много малко вероятно друга институция да предостави въпросната ликвидност на BPN, което обяснява защо португалските органи смятат, че мерките за ликвидност на CGD са със „специален“ характер (вж. параграф (25)).
(106)
Въз основа на всяко от тези съображения Комисията стига до заключението, че решението на CGD да отпусне съответните заеми на BPN преди нейната национализация не е било обичайно търговско решение. Решението за това трябва да се разглежда като пряко приписано на държавата. Следователно заемите представляват държавни ресурси.
(107)
Тъй като заемите са позволили на BPN да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара, те са предоставили ликвидността, която е била необходима на BPN, за да продължи да извършва дейност и да е конкурентна, inter alia, за заеми и депозити на банковите пазари, на които е била активна.
(108)
Следователно Комисията смята, че BPN е получила икономическо предимство.
(109)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на BPN.
(110)
Въпреки коментарите на Португалия, според които BPN е заемала едва девето място в португалския банков сектор преди национализацията си, заемите от CGD нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията като поставят BPN в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като ѝ позволяват да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара.
(111)
Предвид факта, че BPN е била активна на национално, европейско и международно равнище във времето, когато са предоставени заемите, включително например чрез френското си дъщерно дружество, съществува опасност мерките да засегнат също търговията между държавите членки.
(112)
Следователно Комисията смята, че четирите заема в размер общо на 315 млн. EUR, отпуснати от CGD на BPN през октомври и ноември 2008 г., представляват държавна помощ.
6.1.1.2. Мерки, предоставени след национализацията, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC
(113)
Комисията вече е установила в решението от 24 октомври 2011 г., че национализацията не представлява държавна помощ в полза на акционерите на BPN.
(114)
Следните мерки, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC, са предоставени след национализацията на BPN:
а)
държавната гаранция върху задълженията, емитирани от BPN и финансирани от CGD, включително емисията на търговска ценна книга, записана от CGD, и кредитни инструменти от паричния пазар, предоставени от CGD;
б)
прехвърлянето на активи и пасиви към три ДСП, притежавани от държавата.
(115)
Държавната гаранция върху търговската ценна книга, емитирана от BPN (и ДСП) и записана от CGD, която е предоставена на BPN след национализацията, е пряко финансирана от държавата членка. В допълнение, съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии и линии за финансиране, предоставени от CGD в полза на BPN (и на ДСП) в контекста на национализацията, е трябвало да бъдат гарантирани от португалската държава. Следователно е безспорно, че цялото финансиране, предоставено от CGD на BPN (или на ДПС) след национализацията, включва държавни ресурси.
(116)
В допълнение, следва да се подчертае, че след национализацията CGD е единственият субект, предоставящ финансиране на BPN или на ДСП, и че неговата експозиция се увеличава с времето, тъй като други задължения падежират и не са пренесени от първоначалните кредитори или заместени посредством кредити от други институции. Липсата на алтернативни източници на финансиране за BPN не е изненадваща предвид факта, че нейните финансови затруднения и нестабилно бъдеще са били обществено достояние.
(117)
Държавните гаранции са позволили на BPN да получи финансова подкрепа в ситуация, в която не е имало други алтернативи на пазара.
(118)
Те са позволили на BPN да продължи дейността си на пазара, да се конкурира за стопанска дейност (не само за поддържането на стопанската дейност, но вероятно и за нова такава), както и да спазва задълженията си към клиенти и други участници на пазара.
(119)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че държавните гаранции предоставят икономическо предимство на BPN.
(120)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект - BPN. Освен това за частта от линията за финансиране, която продължава след продажбата, те са от полза също за комбинираното дружество.
(121)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(122)
Държавните гаранции в полза на BPN са позволили на BPN да получи голяма сума финансиране, което не е било налично на пазара, и са предоставили на BPN селективно предимство. Те са позволили на BPN да остане на пазара и да продължи дейността си без допълнителни последици от предишното ѝ положение. Те представляват държавна помощ.
(123)
Преместването на някои активи от BPN в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, означава, че държавата членка поема цялата финансова отговорност за тях и е изложена на всички рискове за активите в ДСП, от които поне една част може да са невъзстановими. Следователно мярката включва държавни ресурси.
(124)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи в ДСП преди продажбата на счетоводна стойност от 3,9 млрд. EUR (с очаквани обезценки от 1,8 млрд. EUR) включва предимство за BPN, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарната им цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(125)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN в сравнение с нейните конкуренти.
(126)
Въпросните мерки се смятат за селективни, тъй като са от полза на конкретно дружество - BPN.
(127)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1.3. Мерки, предоставени след национализацията, свързани с продажбата на BIC
(128)
В допълнение към мерките, предоставени на BPN след национализацията, които не са свързани с продажбата на BIC, са предоставени други мерки, свързани с продажбата на BIC. Те включват:
а)
рекапитализацията на BPN с оглед на продажбата;
б)
прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви на BPN, свързано с продажбата;
в)
правото на BIC да прехвърля необслужвани кредити на държавата след продажбата;
г)
прехвърлянето към държавата с оглед на продажбата на разходи, свързани с рисковете от съдебни спорове; и
д)
предоставянето от CGD на линия за финансиране за комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговската ценна книга след продажбата, обезпечена от държавата, на стойност [150-500] млн. EUR.
(129)
Рекапитализация на BPN в размер на 600 млн. EUR се извърши на 15 февруари 2012 г. Тази мярка беше осъществена пряко от държавата и посредством държавни ресурси с оглед на продажбата на BIC.
(130)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR от 15 февруари 2012 г. беше замислена така, че да предостави на BPN [200-400] млн. EUR акционерен капитал в момента на продажбата. Последната сума отговаря по времето на офертата на BIC от 20 юли 2011 г. на очаквани [10-18] % основен капитал от първи ред. Това значително надвишава регулаторния минимум (9 % основен капитал от първи ред в края на 2011 г. и 10 % основен капитал от първи ред в края на 2012 г.) (41).
(131)
Комисията смята, че вливането на капитал предоставя икономическо предимство на BPN и на икономическата дейност след продажбата. Предимството произтича от гарантирането, че BPN след рекапитализацията разполага с капитала, необходим за изпълняване и надвишаване на регулаторните изисквания, и че комбинираното дружество също ще разполага с този капитал. Капиталът позволява на BPN и ще позволява на комбинираното дружество да бъде активна на пазарите и да предоставя нов кредит в икономически условия, в които други конкуренти трябва да намалят задлъжнялостта.
(132)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическата дейност след продажбата.
(133)
Португалия твърди, че BPN е продължила да намалява пазарния си дял след национализацията и че комбинираното дружество ще има пазарен дял от под 1 % по отношение на кредити за клиенти, обезщетения за клиенти или банкови продукти и под 2 % на всеки от съответните пазари. Въпреки това, мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки. Излишният капитал в комбинираното дружество предпазва икономическата дейност от инвеститорските рискове, на които са изложени други конкуренти. Той също така увеличава възможността двата бенефициера да разполагат с допълнителна ликвидност и може да улесни бъдещо разширяване на BPN и на комбинираното дружество в условия, в които другите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намалят задлъжнялостта.
(134)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(135)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR, извършена на 15 февруари 2012 г., представлява държавна помощ.
(136)
Мерките, предоставени във връзка с продажбата на BIC, включват правото на BIC да поиска прехвърляне, преди затваряне, на други активи и пасиви на BPN, като например заеми за кредитни институции или физически и финансови активи. Те включват също правото на BIC да прехвърля депозити на цена […] bps над съответната референтна цена или да получава от държавата разликата във възнаграждението за такива депозити.
(137)
Преместването от BPN на някои кредити и задължения (включително депозити), подбрани от BIC, се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи и пасиви. Държавата членка ще трябва да финансира разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка.
(138)
Комисията смята, че прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви в ДСП преди продажбата включва предимство за BPN и за комбинираното дружество, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарна цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(139)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN и на комбинираното дружество, в сравнение с нейните конкуренти. Съгласно съответното условие в рамковото споразумение BIC може да избира свободно кои активи да бъдат преместени и тези активи нито ще се оценят на пазарна стойност, нито държавата ще получи възстановяване на разходите за тях. Напротив, доколкото този вариант намалява RWA на BPN, резултатът от него ще е повишаване на капиталовия коефициент на банката и следователно на нейната способност да отпуска нови заеми и да бъде активна на пазара. След продажбата това предимство ще бъде пренесено върху комбинираното дружество.
(140)
Възнаграждението от страна на държавата на разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка премахва разход, който при обичайни обстоятелства трябва да се понесе от BPN и следователно ѝ предоставя предимство.
(141)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(142)
Мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо конкурентните банки като не изискват от нея да намали задлъжнялостта си за разлика от останалите конкуренти и като позволяват на BPN и на комбинираното дружество да отпускат повече кредит на икономиката.
(143)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(144)
Прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви (включително депозити) от счетоводния баланс на BPN в ДСП преди продажбата представлява държавна помощ.
(145)
BIC има правото да продаде обратно в рамките на […] месеца необслужвани кредити за най-малко […] дни (до максимално […] % от номиналната стойност на общия кредитен портфейл, подбрани от BIC след компенсация със съществуващи депозити) и за сума, която надвишава равнището на обезпечение ([…] млн. EUR).
(146)
Правото на BIC да премества допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс след продажбата се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи.
(147)
Комисията смята, че възможността за преместване на необслужвани кредити след продажбата позволява на BPN и на комбинираното дружество да разширят дейността си и да предоставят повече кредит в икономически условия, при които останалите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намаляват задлъжнялостта си. В действителност, ако се запази същото равнище на собствен капитал, коефициентът на капитал на банката ще се повиши чрез преместването на необслужваните кредити и намаляването на RWA. Следователно нейната способност да отпуска нови кредити и да бъде активна на пазара ще се увеличи.
(148)
Комбинираното дружество ще има предимство също пред конкурентите, които са изправени пред обезценки на по-нискокачествени активи, които те трябва да поемат, като по този начин се ограничава наличният за тях капитал за ново кредитиране. За разлика от тях комбинираното дружество няма да е с намалена капиталова база поради такива обезценки и поради намаляването на кредитния му портфейл.
(149)
В допълнение, вариантът BIC да върне необслужвани кредити на държавата до не по-късно от […] след датата на продажбата може да промени RWA на банката и да доведе до по-висок основен капитал от първи ред, отколкото равнището от [10 - 18] %, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Комисията отбелязва ангажимента на Португалия в това отношение, че ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заемите на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, тя ще изплати на държавата капитала, свързан с онези заеми в размер на [10 - 18] % от претеглените спрямо риска активи от заема и в допълнение ще прехвърли необслужвани кредити и ще изплати капитала, свързан с онези заеми към държавата, едва след като е изчерпала изцяло резервите, налични на датата на продажбата в счетоводните документи на BPN.
(150)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на един субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(151)
Мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, тъй като поставя BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като не изисква от нея да намали задлъжнялостта си и по този начин позволява на BPN и на комбинираното дружество да предоставят повече кредит в икономиката.
(152)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
Мярката може да позволи на BPN и на комбинираното дружество при липсата на ангажимент за обратно изплащане на капитала, свързан със заемите, да измени със задна дата RWA на банката след продажбата. Това ще има за резултат по-висока пропорционална капитализация на банката. По този начин тя предоставя предимство на банката и нарушава конкуренцията с останалите конкуренти. Мярката представлява държавна помощ.
(154)
Прехвърлянето на рискове от съдебни спорове на BPN към държавата представлява задължение, което се поема от държавата.
(155)
Като поема задължение от BPN, държавата предоставя предимство на BPN и на комбинираното дружество спрямо техните конкуренти, които трябва да понасят равностойни задължения в собствените си счетоводни баланси.
(156)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(157)
Мярката предоставя капиталово облекчение на BPN и на комбинираното дружество, когато не съществуват алтернативи на пазара и останалите конкуренти трябва да поемат такива задължения в счетоводните си баланси.
(158)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Мярката предоставя мярка за капиталово облекчение и представлява държавна помощ.
(160)
Предоставянето на линия за финансиране в размер на [150-350] млн. EUR след продажбата и поддържането на кредитна линия на търговска ценна книга в размер на [150-500] млн. EUR от CGD в полза на BPN след продажбата трябва да се припише на държавата, като се вземат предвид конкретните обстоятелства, при които това е осъществено.
(161)
Първо, CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на нейния управителен съвет. Както е отбелязано в параграф (100), CGD е определена от закона, за да управлява BPN и също да получава държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в условията на национализацията „замествайки държавата“. Тази гаранция продължава да се прилага за кредитната линия в размер на [150-500] млн. EUR.
(162)
Второ, решенията да предостави линия за финансиране и кредитна линия не са взети независимо от CGD, а са част от условията за продажбата, договорени между BIC и португалските органи.
(163)
Предоставянето от страна на CGD на линия за финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането от CGD на кредитна линия на търговската ценна книга от [150-500] млн. EUR след продажбата следователно се приписват пряко на държавата членка.
(164)
Мерките позволяват на BPN и на комбинираното дружество да имат лесен и евтин достъп до ликвидност.
(165)
По отношение на кредитната линия в размер на [200-400] млн. EUR, предоставена от CGD на BIC, Комисията отбелязва, че тя ще предостави защитен буфер за позицията за финансиране на комбинираното дружество, ако след продажбата има изтегляния на депозити. CGD не предоставя такава кредитна линия на друг субект, освен на комбинираното дружество. Следователно кредитната линия представлява икономическо предимство за комбинираното дружество.
(166)
Поддържането на кредитна линия с държавна гаранция от [150-500] млн. EUR до […] за съществуващата програма за търговска ценна книга също предоставя на BPN и на комбинираното дружество предимство пред нейните конкуренти от гледна точка на достъпа до ликвидност.
(167)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на един конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(168)
Предимството, предоставено на BPN и на комбинираното дружество след продажбата, нарушава конкуренцията, още повече предвид високите разходи на заемите на финансовите пазари в момента.
(169)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(170)
Предоставянето от страна на CGD на линия з финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговска ценна книга от [150-500] млн. EUR в полза на BPN представляват държавна помощ.
6.1.1.4 Възможна помощ за купувача
(171)
Съгласно точка 49 от съобщението относно банките, с цел да се гарантира, че не се предоставя никаква помощ на купувача на финансова институция, продавана от държавата, е важно да се спазват някои изисквания, по-конкретно: процесът на продажбата е открит, прозрачен, недискриминаторен и безусловен, продажбата се осъществява при пазарни условия и държавата повишава до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(172)
По отношение на първото изискване, въпреки че процесът на продажба започна като открита и безусловна тръжна процедура, обвързващата оферта, представена от BIC, не беше окончателна от гледна точка на материалните аспекти на предложената транзакция, включително окончателния размер на активите и пасивите на BPN, които BIC възнамеряваше да придобие, и точния брой клонове и служители, които ще бъдат поети. Всички тези аспекти са обсъдени по време на последващи двустранни преговори между португалските органи и BIC и завършени в рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. Дори рамковото споразумение не е окончателно по отношение на точния размер на придобиваната банка. По-конкретно, то не определя активите и пасивите, които BIC ще поеме, въпреки ясното уточняване, че в момента на продажбата BPN ще притежава собствен капитал в размер на [200-400] млн. EUR. С други думи, нито в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., нито в рамковото споразумение не се посочва ясно какво купува BIC, но и в двете е определена точна цена за това.
(173)
В тази връзка е важно да се отбележи, че рамковото споразумение следва да не се отклонява от условията в обвързващата оферта на BIC от 20 юли 2011 г. като предоставя допълнителни предимства на BIC и/или на комбинираното дружество. Наистина предвид много неопределените условия в обвързващата оферта от 20 юли 2011 г., BIC би могла да получи допълнителни отстъпки от държавата, например като намали обема на активите и пасивите, които в действителност придобива. Такива допълнителни отстъпки ще доведат до по-висок коефициент на основния капитал от първи ред, отколкото е посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., без да се нарушат условията на процеса на продажба.
(174)
Следователно Комисията приветства ангажимента на Португалия да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основен капитал от първи ред няма да бъде неправомерно увеличено след продажбата.
(175)
Както е посочено в раздел 6.1.1.3, всички мерки, свързани с продажбата на BIC, включват държавни ресурси.
(176)
При липсата на определяне на основния капитал от първи ред на BPN в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. или в рамковото споразумение (и двете посочват само абсолютната сума на капитала, който трябва да са намира в BPN в момента на продажбата, без да се вземат предвид RWA на банката или правото на BIC да избира активи и пасиви, които да се прехвърлят в ДСП преди продажбата), Комисията отбелязва, че е възможно в крайна сметка BPN да разполага с коефициент на основния капитал от първи ред, който надвишава посоченото в офертата. Според информацията, подадена от португалските органи, [10-18] % от основния капитал от първи ред е равнището на капитала, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.
(177)
Комисията отбелязва обаче, че Португалия се е ангажирала да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Това ще позволи на държавата да повиши до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви. Ангажиментът е необходим, за да се гарантира, че не се предоставя предимство на BIC.
(178)
Освен това, като упражнява правото да прехвърли на държавата още необслужвани кредити след продажбата, BIC може да намали допълнително обема на банката, като по този начин повиши коефициента на основен капитал от първи ред за комбинираното дружество до по-високо равнище, отколкото това, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Това може да предостави допълнително предимство на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити, които ще върне на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основния капитал от първи ред няма да се повиши допълнително след продажбата. Този допълнителен ангажимент е необходим, за да се избегне предоставянето на предимство на BIC.
(179)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект, а именно BIC, и непряко на комбинираното дружество.
(180)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(181)
Предвид ангажиментите, поети от Португалия, Комисията може да направи заключението, че окончателните резултати от процеса, включително елементите, договорени в BIC в рамковото споразумение, не биха изменили изхода на тръжната процедура и на BIC не е предоставено никакво предимство по време на процеса на продажбата.
6.1.2 Количествена оценка на помощта
(182)
BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическите дейности на BPN, са се възползвали от няколко мерки за държавна помощ, както е обобщено по-долу:
Таблица 1
Мерки за помощ, предоставени на BPN и на комбинираното дружество
Описание
Размер в млн. евро
a)
Заеми, предоставени от BPN преди национализацията
315
б)
Прехвърляне на активи на стойност 3,9 млрд. EUR в ДСП преди тръжния процес
Между 1 800 и 4 000
в)
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.
600
г.
Линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN (към декември 2011 г.),
[150-500]
от които - обезпечени с изрична държавна гаранция
[200-400]
д) Линии за финансиране, поискани от BIC за комбинираното дружество
от които - за поддържане на съществуващата програма за търговска ценна книга
400
от които - за нова линия за финансиране
300
(183)
Първо трябва да се отбележи, че не всички от тези мерки за помощ трябва да се смятат за кумулативни, тъй като според португалските органи някои мерки са заместили други (например първоначалните заеми, отпуснати от CGD преди национализацията, са заместени от търговската ценна книга, емитирана от BPN след национализацията).
(184)
Мерки б) и в) включват или вливания на капитал, или са еквивалентни на вливания на капитал. Те възлизат най-малко на 3 млрд. EUR или около 50 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. В допълнение, общият размер на държавните гаранции върху програмата за търговска ценна книга, предоставени от Португалия в полза на BPN от национализацията насам, възлиза на 5 млрд. EUR, от които 4,5 млрд. EUR са използвани към 31 декември 2011 г.
(185)
В допълнение, съществува правото на BIC да прехвърля депозити с цена над […] bps или да поиска държавата да възстанови разликата, като разходите по приблизителна оценка на Португалия възлизат на около […] EUR. Накрая, прехвърлянето на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове, и прехвърлянето в контекста на продажбата на допълнителни активи и пасиви, в това число необслужвани кредити, от счетоводния баланс на BPN в ДСП, включват допълнителна помощ, която Португалия смята за количествено неизмерима.
6.2 Съвместимост на различните мерки за помощ: прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(186)
Член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз оправомощява Комисията да обяви помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(187)
Комисията отчита, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на държава членка и че мерки за подкрепа на банките може да бъдат подходящи за уреждането на тези затруднения. Този анализ е потвърден в съобщението относно банките, съобщението относно рекапитализацията (42), съобщението относно обезценените активи (43) (СОА) и съобщението относно преструктурирането (44). Комисията продължава да е на мнение, че държавна помощ може да бъде одобрена по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора с оглед на нова поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди мнението си като прие съобщението за удължаване от 2011 г., с което се удължава след 31 декември 2011 г. прилагането на правилата за държавни помощи за подкрепата на мерки в полза на банки в контекста на финансовата криза (45).
(188)
Португалия конкретно беше сериозно засегната от финансовата и икономическа криза. Ефектите от нея бяха потвърдени в различни решения на Комисията (46), в които се одобряват мерките, взети от португалските органи за преодоляване на финансовата криза. В допълнение, следва да се вземе предвид изпълненото с предизвикателства икономическо и финансово положение, довело до официално искане за международна помощ от страна на Португалия на 7 април 2011 г., след което на 17 май 2011 г. беше подписан МР.
(189)
Комисията смята, че нерегулираната неплатежоспособност на BPN ще доведе до сериозни последици за португалската икономика. Следователно тези мерки могат да се оценяват съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
6.3. Съвместимост съгласно съобщението относно преструктурирането
(190)
В съобщението относно преструктурирането се посочват правилата за държавна помощ, приложими за преструктурирането на финансовите институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, за да отговаря на условията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора, преструктурирането на финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да:
i)
води до възстановяване на жизнеспособността на банката;
ii)
включва достатъчно собствено участие от страна на бенефициера (споделяне на тежестта)
iii)
съдържа достатъчни мерки, които да ограничават нарушаването на конкуренцията.
6.3.1 Жизнеспособност
(191)
В точки 9 и 10 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че държавата членка следва да представи широкообхватен и подробен план за преструктуриране, който да съдържа пълна информация за бизнес модела. В плана следва да се посочват и причините за затрудненията на финансовата институция и алтернативи на предложения план за преструктуриране.
(192)
В плана за преструктуриране следва да се демонстрира, че стратегията на банката е основана на съгласувана концепция и да се покаже, че банката е възстановила своята жизнеспособност в дългосрочен план без да разчита на държавна подкрепа.
(193)
В точка 17 от съобщението относно преструктурирането се потвърждава, че продажба на (част от) финансовата институция на трета страна може да спомогне за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност. В настоящия случай Комисията отбелязва, че португалските органи са избрали да продадат BPN чрез тръжен процес. В резултат от това стопанската дейност на банкиране ще бъде продадена на BIC след някои корекции и избраните активи ще бъдат прехвърлени в ДСП, като целта е те да бъдат ликвидирани с течение на времето. Следователно Комисията трябва да оцени дали стопанската дейност на банкиране на BPN, която ще бъде част от стопанската дейност на купувача (комбинираното дружество), ще бъде жизнеспособна.
(194)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията посочи, че не е получила бизнес план, който ефективно да покаже жизнеспособността на BPN като интегриран субект с BIC и поради тази причина не успя да направи заключение по този въпрос. Португалия представи подробен бизнес план за BPN, интегрирана с BIC, под формата на плана за преструктуриране от януари 2012 г. (включително допълнителната информация относно стопанската дейност и жизнеспособността, предоставена на 3 февруари 2012 г.).
(195)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. частта от BPN, която се продава на BIC, има значително по-малък счетоводен баланс от около […] млрд. EUR в сравнение с баланса на BPN в момента на национализацията.
(196)
Заедно с активите на BIC комбинираното дружество ще има активи общо от около […] млрд. EUR.
(197)
Счетоводният баланс на BPN в момента на продажбата на BIC съдържа само по-жизнеспособните дейности и най-добрите активи на банката. По-конкретно, кредитният портфейл, прехвърлен на BIC, е изчистен и повечето от неликвидните активи са прехвърлени в ДСП.
(198)
Пасивите на BPN се състоят основно от депозити на дребно на обща стойност от 1 669 млн. EUR и подчинени дългове в размер общо на 246 млн. EUR.
Таблица 2
BPN след продажбата и след вливането на капитал (Pro forma) (47)
(млн. EUR)
Пари в брой, централни банки и кредитни институции
[…]
Нетни кредити за клиенти
[…]
Други активи
[…]
ОБЩО АКТИВИ
[…]
Депозити
[…]
Други пасиви
[…]
Подчинен дълг
[…]
ОБЩО ПАСИВИ
[…]
Собствен капитал
[…]
ОБЩО ПАСИВИ И КАПИТАЛ
[…]
(199)
Мерките за преструктуриране, които вече са започнати от временните администратори, ще бъдат продължени от BIC, като се премахнат конкретните причини за проблемите на BPN.
(200)
Както е посочено в параграф (24) по-горе, ръководството е изцяло сменено. Като се вземат предвид конкретните обстоятелства, довели до национализацията на BPN, и по-специално множеството предполагаеми случаи на измами, извършени от предишното ръководство на банката, са заведени редица съдебни дела (48) от новото ръководство с цел защитаване на интересите на банката. Процедурите за оценка на риска на банката са изцяло преработени, за да се приложат най-добрите практики.
(201)
Новите администратори на BPN се съсредоточиха върху оптимизирането на структурата на разходите и приеха известен брой инициативи, за да намалят оперативните разходи. Между декември 2008 г. и декември 2010 г. оперативните разходи са намалени с около […] млн. EUR, а разходите за персонал - с около […] млн. EUR.
(202)
Според плана за преструктуриране от януари 2012 г. стратегията на BIC е да се съсредоточи върху основната стопанска дейност на дребно и да се използва мрежата на BPN, за да стане основната банка, която подкрепя търговията и финансовите транзакции между Португалия и Ангола.
(203)
Този план се основава на разумни основни макроикономически предвиждания като се взема предвид настоящата ситуация на пазарите в Португалия, като икономическата прогноза е за рецесия до 2014 г.
(204)
Финансовите очаквания показват, че в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) комбинираното дружество най-вероятно, дори и при кризисен сценарий, ще може да покрие разходите си и да осъществи ВСК от около [1-10] %.
(205)
Очакваната първоначална капиталова база ще бъде доста над минималните изисквания за капитал с коефициент на основния капитал от първи ред от около [10-18] % благодарение на вливането на капитал от държавата.
(206)
Като резултат от значителното вливане на капитал от държавата, очакваните коефициенти за капитала на банката по време и в края на периода на преструктуриране най-вероятно ще останат над минималните изисквания и по този начин ще предпазят платежоспособността на банката. Според бизнес плана, предоставен от Португалия и отразен в плана за преструктуриране от януари 2012 г., при базов сценарий основният капитал от първи ред в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) ще бъде [8-12] %, малко над минималните регулаторни изискания от 10 %, установени от BdP към декември 2012 г (49)., а при кризисен сценарий точно под тях ([7-11] %), както е посочено в графика 1 към параграф (207).
(207)
Очаква се това развитие да се дължи основно на необходимостта да се приложи бизнес планът, заложен в плана за преструктуриране от януари 2012 г. като се предостави по-голям обем кредит на икономиката и на въздействието на отрицателните резултати през първите години от плана за преструктуриране. Отрицателните резултати ще се дължат основно на все още високите разходи в структурата на банката в сравнение с обема стопанска дейност в комбинация с разходите за преструктурирането, което BIC ще предприеме.
Графика 1
Очаквания за комбинираното дружество BPN/BIC при базов сценарий, 2012 - 2016 г.
[…]
(208)
По отношение на ликвидността бизнес планът разчита основно на депозити с очакван растеж на депозитите от около [1-10] % годишно. Комисията смята, че стабилното финансиране на комбинираното дружество чрез депозити е важен елемент от плана за преструктуриране. Предвид малкия размер на комбинираното дружество и неговия потенциал за растеж, очакванията за развитие на депозитите са правдоподобни.
(209)
В същото време Комисията смята, че за да гарантира жизнеспособността на комбинираното дружество, следва да няма стимули за заменяне на депозитите с финансиране на едро. В този смисъл е важно възнаграждението за линията за финансиране, поискано от BIC за компенсиране на възможно изтегляне на депозити, да бъде увеличено най-малко до Euribor +[…] bps. Ангажиментът на Португалия в това отношение е необходим, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар, като се отчете факта, че […] притежава значителна сума депозити, които в момента се възнаграждават над Euribor +[…] bps, равнище, на което BIC може да реши да запази тези депозити. Ако възнаграждението по новата кредитна линия не е определено на равнище, което стимулира BIC да запази равнището на депозити в съответствие с предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г., може да се наложи BIC да замени депозитите с по-евтино финансиране от CGD. Такова заменяне може да подобри краткосрочната рентабилност на комбинираното дружество, но в същото време ще накърни перспективата му за жизнеспособност.
(210)
В това отношение е важно също да се отбележи, че при Euribor +[…] bps все още се предоставя кредитната линия при по-благоприятни условия, отколкото е вероятно BIC да получи на пазара. Въпреки че на Комисията не е предоставен сравним целеви показател за подобни транзакции на пазара, Комисията отбелязва, че е малко вероятно кредитна линия с такава продължителност и размер да е налична на пазара, дори и при по-високи лихви. В допълнение, Комисията смята, че е полезно възнаграждението на кредити, предоставени от CGD […], да е определено на Euribor […] месеца +[…] bps.
(211)
Въз основа на предходното, съмненията на Комисията във връзка с жизнеспособността на BPN намаляха.
6.3.2 Ограничена до минимум помощ и споделяне на тежестта
(212)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че е необходим адекватен принос от страна на бенефициера за ограничаване на помощта до минимум и за справяне с нарушаването на конкуренцията и моралния риск. За тази цел; а) следва да се ограничат разходите за преструктуриране и размера на помощта и б) е необходим значителен собствен принос.
(213)
Принципите за собствен принос на банката бенефициер в етапа на преструктуриране са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането. В него се изисква i) помощта за преструктуриране да бъде ограничена до минималното равнище за покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността; ii) банката бенефициер следва да използва във възможно най-голяма степен собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи и iii) разходите, свързани с преструктурирането, да се поемат в достатъчна степен и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавните намеси. Целта на споделянето на тежестта е двустранна: ограничаване на нарушаването на конкуренцията и смекчаване на моралния риск (50).
(214)
План за преструктуриране следва ясно да показва, че помощта се задържа на минималното необходимо равнище. Разходите, свързани с преструктурирането, следва да се поемат не само от държавата, но и в максимална степен от тези, които са инвестирали в банката. С други думи, банката и нейните притежатели на капитал следва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен със собствени ресурси. Помощта за преструктуриране следва да се ограничава до поемане на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността. Следователно едно предприятие не може да се ползва от публични ресурси, които могат да се използват за финансиране на дейности, които нарушават пазара и не са свързани с процеса на преструктуриране, като например придобиванията (51).
(215)
По отношение на ограничаването на помощта до минимум в точка 23 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че помощта за преструктуриране следва да се ограничи до покриване на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(216)
За тази цел Комисията трябва да оцени: първо, твърдението на португалските органи, че разходите, свързани с продажбата на BPN на BIC, са по-ниски от разходите, които Португалия би осъществила, ако BPN е ликвидирана; и второ, дали помощта, предоставена за преструктурирането на BPN, е запазена до необходимия минимум.
(217)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията постави под въпрос няколко аспекта от количественото сравнение между двата сценария, предоставени от Португалия по това време.
(218)
В плана за преструктуриране от януари 2012 г. Португалия предостави актуализирано сравнение на двата сценария и измени първоначалните допускания във връзка с основните опасения, изразени от Комисията в решението от 24 октомври 2011 г., по отношение на разходите в случай на организирана ликвидация. По-конкретно Португалия разгледа процентното намаление на кредитите и третирането на притежателите на подчинени облигации.
(219)
По-конкретно Португалия предостави допълнителна информация и алтернативен целеви показател по отношение на допускането във връзка с процентното намаление до счетоводна стойност от 30-50 % върху продажбата на кредити. Португалия предостави също окончателни цифри относно кредитите, които BIC в крайна сметка ще поеме и чиито размер не беше известен в момента на първоначалното сравнение на 17 февруари 2012 г. Тя също извади от сценария за организирана ликвидация разходите, свързани с възстановяването на разходи на някои притежатели на подчинени облигации, както е посочено в параграф (221).
(220)
Комисията смята, че когато се вземе предвид настоящото икономическо положение и значителното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, прилагането на процентно намаление върху продажбата на кредитен портфейл е оправдано. Също така, ако кредитите трябва да се запазят до достигане на падеж, държавата ще трябва да понесе финансови разходи, както и кредитния риск до падежа. Следователно Комисията приема по-ниската предварителна оценка за процентно намаление, предоставена от Португалия, т.е. процентно намаление от [20-50] %.
(221)
По отношение на притежателите на подчинени облигации Комисията отчита, че общата сума от 245 млн. EUR се състои от множество емисии. Това е възможно […]. Португалия съобщи, че след правната оценка на условията на всяка емисия, […].
(222)
Таблица 3 предоставя преглед на предварителната оценка на входящите/ изходящите потоци, като се отчетат преразгледаните допускания, споменати в параграфи (219)-(221) по-горе. Тази предварителна оценка отчита само пределните разходи, свързани с двата сценария (а не вече осъществените разходи) и се основава на счетоводния баланс на BPN в момента на продажбата на BIC (52).
Таблица 3
Сравнение на сценариите за продажба на BIC и организирана ликвидация (данни в млн. EUR)
Продажба на BIC
Ликвидация
ИЗХОДЯЩИ ПОТОЦИ
1
Плащане на финансирането на кредитни институции
[…] (53)
2
Плащане на депозити от клиенти
[…]
3
Увеличение на капитала
[…]
4
Притежатели на подчинени облигации без постоянна емисия - подлежи на потвърждение
[…]
Общо изходящи потоци
[…]
[…]
Продажба на BIC
Ликвидация
ВХОДЯЩИ ПОТОЦИ
5
Продажба на клиентски кредити (нетно 2 114 млн. EUR от процентно намаление 30 %)
[…]
6
Възстановяване на пари в брой и заеми на кредитни институции
[…] (54)
7
Цена на продажбата на BPN
[…]
8
Премия от продажбата на депозити - 2 % от салдото на депозити
[…]
Общо входящи потоци
[…]
ПРОГНОЗИРАНА РАЗЛИКА
[…]
[…]
(223)
Като цяло вариантите за организирана ликвидация, в които държавата ще плати всички депозити (освен онези на подчинените кредитори, притежаващи вечни облигации) и в които държавата ще плати цялата експозиция на кредитни институции, ще бъдат по-скъпоструващи, отколкото продажбата на BIC.
(224)
Комисията признава несигурността, свързана с известен брой предположения, именно възможността да се възстановят кредити, прехвърлени на BIC. Също така следва да се отчете фактът, че организираната ликвидация е можела да има отрицателен ефект на разпространение върху доверието в целия банков сектор и държавния рейтинг на държавата членка.
(225)
Въз основа на наличната информация Комисията стига до заключението, че варианта на преструктуриране на банката, т.е. продажбата на BIC, допринася за ограничаването на размера на помощта до минимум.
(226)
BPN е получила помощ в значим размер преди и след национализацията, както е посочено в параграфи (182)-(185). Помощта е била необходима за поддържането на дейността на банката през периода, необходим за осъществяване на избраното преструктуриране, което е продажба на нейните жизнеспособни части на BIC и ликвидация на лошите активи с течение на времето. Като резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност по търговско банкиране, която ще бъде поета от BIC, има счетоводен баланс от по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди нейната национализация. В пазарните условия в дадения момент тези мерки (и конкретно отделянето на нетърговските банкови активи в ДСП) са пряко свързани с жизнеспособността на банката, която остава на пазара. Бизнесът и дейностите, различни от търговско банкиране, са прехвърлени в ДСП, за да бъдат ликвидирани с течение на времето. Комисията признава, че значителните закъснения в осъществяването на преструктурирането на BPN са свързани с изключителните обстоятелства, засегнали португалската икономика и довели до подписването на МР от 17 май 2011 г.
(227)
Както бе посочено от Комисията в решението ѝ от 24 октомври 2011 г., в допълнение към мерките, предоставени на BPN преди нейната продажба, BIC иска допълнителни мерки, които са посочени в параграф (56).
(228)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията повдигна въпроса дали вливането на капитал, поискано от BIC, е минималната сума, необходима за гарантиране на жизнеспособност. Като се вземат предвид корекциите в счетоводния баланс, поискани от BIC в офертата ѝ от 20 юли 2011 г., и финансовите отчети на BPN от юни 2011 г., Португалия прецени, че равнище на капитала от [200-400] млн. EUR представлява коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %.
(229)
Португалия твърди, че това равнище на капитала е резултат от тръжния процес, като се вземе предвид също цената, която BIC ще заплати на държавата (40 млн. EUR). То се оправдава от разходите по преориентирането на банката върху основната ѝ стопанска дейност и необходимостта да се поддържа достатъчно ниво на защита с допълнителен капитал. Португалия смята, че тази защита е подходяща за поддържането на достатъчно равнище на собствения капитал, особено в първите години на интеграцията, когато се отчита отрицателната репутация на BPN и трудното икономическо положение на Португалия.
(230)
Следва да се отбележи, че съгласно плана за преструктуриране от януари 2011 г. се очаква коефициентът на капитала да достигне [8-12] % в края на четвъртата година след продажбата и при кризисния сценарий да достигне [7-11] % (малко по-ниско от минимума от 10 %, изискван от закона в Португалия).
(231)
Следователно Комисията може да направи заключение, че равнището на капитала, равняващо се на коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, е резултат от тръжния процес и е необходимо, за да се гарантира жизнеспособността на банката, въз основа на плана за преструктуриране от януари 2012 г.
(232)
Комисията също оценява положително факта, че рамковото споразумение с BIC включва ангажимент от страна на BIC да не изплаща дивиденти или други еквивалентни ползи на акционерите във връзка с BPN за период от пет години. Целта на този ангажимент е да се гарантира, че капиталът, влят в BPN, няма веднага да излезе от банката във вид на средства, изплатени на акционерите.
(233)
При все това, окончателните активи, които в крайна сметка ще се поемат от BIC, се различават от офертата на BIC от 20 юли 2011 г. и BIC също запазва правото да върне кредити, които са необслужвани. Следователно Комисията смята, че за да се поддържа помощта на минимално равнище, всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на кредити на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала в размер на [10-18] % от намаляването на RWA. Намаляването на капитала може да е под формата на процентно намаление на счетоводната стойност на кредитите, върнати на държавата.
(234)
Комисията отбелязва, че BIC е предложила комбинираното дружество да запази коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] % в случай, че трябва да върне необслужвани кредити, като се пуснат нови кредити в икономиката. Комисията смята, че такава мярка не би ограничила помощта до минимум поради следните причини. Първо, коефициентът на собствения капитал на BIC преди продажбата ще бъде по-нисък от [10-18] % на датата на продажбата. Следователно веднага след като BPN се е сляла с BIC, равнището на основния капитал от първи ред незабавно ще се понижи (както е отразено в плана за преструктуриране от януари 2012 г.). На тази база, ако комбинираното дружество трябва да запази коефициента си на основен капитал от първи ред на [10-18] % след сливането, неговата капитализация ще бъде по-голяма от предвидената от самата BIC. Второ, в плана за преструктуриране от януари 2012 г. вече е отчетено ново кредитиране в икономиката и поради тази причина (изключително високото) равнище на основния капитал от първи ред на BPN от [10-18] % в момента на продажбата се смята за достатъчно. Следователно не е необходимо да се отделя дори още повече капитал от предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г. за производството на нови кредити. В това отношение Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да надвиши [10-18] % и че ако необслужвани кредити са прехвърлени на държавата или всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, всеки капитал, свързан с тези кредити в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи на кредитите.
(235)
В допълнение, в съобщението относно преструктурирането се посочва, че е нужна забрана за придобиване, за да се запази ограничаването на помощта до необходимия минимум. В точка 23 от съобщението относно преструктурирането се споменава изрично, че „не трябва да се предоставят на предприятието публични средства, които биха могли да бъдат използвани за финансиране на дейности, нарушаващи пазара и несвързани с процеса на преструктуриране. Например, придобиване на дялове в други предприятия или нови инвестиции не може да бъде финансирано чрез държавна помощ, освен ако не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието“.
(236)
Комисията отбелязва, че още в плана за преструктуриране от януари 2012 г. бе посочено, че комбинираното дружество ще стане жизнеспособен субект и следва да осъществява възвращаемост на собствения капитал (ВСК), и дори се очаква да осъществява печалби. Тази възвръщаемост на собствения капитал не зависи от придобивания. Напротив, Комисията смята, че забрана за придобиване ще гарантира, че смятаният за необходим капитал за преструктурирането остава в банката, като подпомага връщането на жизнеспособността. В това отношение Комисията смята, че ангажиментът на Португалия да приложи забрана за придобиване е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(237)
По отношение на собствения принос в съобщението относно преструктурирането се изисква разходите за преструктурирането да се поемат не само от държавата, но и от предишните инвеститори и бивши акционери в банката. Това изискване гарантира, че оздравените банки носят адекватна отговорност за последствията от предишното си поведение и за да се създадат подходящи стимули за бъдещото им поведение.
(238)
В настоящия случай Комисията оценява положително факта, че акционерите са загубили дела си в банката без никакви компенсации. По този начин те вземат адекватно участие в споделянето на тежестта за банка, чиято стойност е отрицателна съгласно оценката на две независими дружества, определени от Португалия. Тя също така смята за положителен факта, че управителният съвет на BPN е сменен и заменен в условията на процеса на национализацията.
(239)
При все това, Комисията отбелязва, че притежателите на подчинени облигации, които притежават сума от 245 млн. EUR, ще останат в банката, която се приватизира, и могат да продължат да получават купони.
(240)
Както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането, „банките не следва да използват държавна помощ за възнаграждаване на собствените си средства (собствен капитал и подчинен дълг), когато тези дейности не генерират достатъчни печалби“.
(241)
По отношение на периода, през който BPN е била в преструктуриране, BPN не се е съобразила с политиката на Комисията във връзка с хибридните инструменти, както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането. В нея Комисията уточнява, че в контекста на преструктуриране приспадането на загуби по усмотрение на банките бенефициери (например чрез освобождаване на резерви или намаляване на собствения капитал), за да се гарантира изплащането на дивиденти и купони върху оставащия подчинен дълг, по принцип е несъвместимо с целта за споделяне на тежестта. Комисията отбелязва, че плащането на купони не е било съобразно този принципи и следва да се компенсира чрез по-задълбочено преструктуриране (55).
(242)
Комисията смята, че широкообхватното преструктуриране на банката може да е достатъчно, за да се компенсира за липсата на споделяне на отговорност.
(243)
При все това, след като банката се продава сега, е необходима забрана за опции за покупка до 31 декември 2016 г., за да предостави минимално равнище на споделяне на тежестта от притежателите на капитала на банката.
(244)
В това отношение Комисията разглежда ангажимента, поет от Португалия, че за да допринесат за процеса на преструктуриране на BPN, Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права за опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажбата.
(245)
Комисията отбелязва, че възнаграждението за всяка от мерките, изброени в параграфи (182)-(185) по-горе, и по-конкретно гаранциите, вливането на капитал и прехвърлянето на активи в ДСП, не е в съответствие със свързаните с тях съобщения на Комисията.
(246)
Държавните гаранции са били на цена от 20 bps, много под равнището, в резултат от прилагането на правилата на Комисията относно възнаграждението на държавни гаранции върху задължения, емитирани от финансови институции.
(247)
Вливането на капитал в BPN в размер на 600 млн. EUR от февруари 2012 г. очевидно не носи възнаграждение, което да е в съответствие със съобщението относно рекапитализацията. Португалските органи не очакват възнаграждение за влетия капитал. Всъщност капиталът е влят с цел да се осъществи продажбата на банката на отрицателна цена.
(248)
По отношение на прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност, въпреки че Комисията признава от теоретична гледна точка, че прехвърлянето на активи в трите ДСП е с цел да се защити жизнеспособността на BPN и да се позволи нейната продажба, прехвърлянето на счетоводна стойност води до помощ, която не е в съответствие с основните изисквания на СОА. По-конкретно се разглеждат прехвърлянето на счетоводна стойност, доста над реалната икономическа стойност и липсата на възнаграждение за държавата. СОА признава, че задълбочено преструктуриране може да компенсира възможните несъответствия с основните критерии в съобщението, включително тези за ценообразуването. Наличието на задълбочено преструктуриране на BPN е елемент, чрез който Комисията може да сметне мярката за съвместима със съобщението относно обезценените активи. По този начин прехвърлянето на активи в ДСП може да се оценява заедно с останалите мерки в полза на BPN и като част от широкообхватното преструктуриране.
(249)
В точка 25 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че всяка дерогация от адекватно споделяне на тежестта ex ante, която от съображения за финансова стабилност може да се предостави през оздравителната фаза, трябва да бъде компенсирана чрез допълнителен принос на по-късен етап от преструктурирането, например под формата на клаузи за дължими възстановявания и/или чрез по-задълбочено преструктуриране, включващо допълнителни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
(250)
Комисията смята, че преструктурирането на BPN е достатъчно широкообхватно. Тя отбелязва първо, че банката е малка. В резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност на търговско банкиране, която ще се поеме от BIC, има счетоводен баланс по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. Стопански дейности и дейности, различни от търговското банкиране, са били преустановени завинаги.
(251)
Следователно Комисията може да направи заключение, че споделянето на тежестта е адекватно в светлината на задълбоченото преструктуриране на BPN.
6.3.3 Мерки за ограничаване на нарушенията в конкуренцията
(252)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията в конкуренцията в съобщението относно преструктурирането се предвижда, че естеството и формата на тези мерки ще зависят от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, както и от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.
(253)
Въпреки че размерът на помощта, получена от BPN, е значителен, следва да се отчете ограниченият размер на BPN. Както е посочено в точка 32 от съобщението относно преструктурирането, Комисията ще анализира възможните ефекти от помощта върху пазарите, на които банката бенефициер извършва дейност след преструктуриране. Най-напред ще бъдат проучени размерът и относителното значение на банката на нейния пазар, след като тя възвърне жизнеспособността си.
(254)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че BPN няма да продължи да бъде същият икономически субект както преди държавната намеса (56). Тя е преминала през национализация и сериозно задълбочено преструктуриране. В резултат от това на пазара ще се конкурира много по-малка банка.
(255)
BPN е седмата най-голяма финансова институция в Португалия по счетоводен баланс в края на 2008 г. След национализацията ѝ тя е с намален размер на капитала, по-конкретно в резултат от изтегляне на депозити. Тя заема 12-то място към средата на 2011 г. с пазарен дял за депозити и кредити от по-малко от 1 %. Депозитите и кредитите са били намалени почти наполовина през периода 2008-2011 г.
(256)
В становищата си по решението от 24 октомври 2011 г. Португалия посочи първо, че вече преди национализацията BPN е имала пазарен дял от около [1-2] %. Второ, след национализацията BPN претърпява значително преструктуриране и размерът на капитала ѝ продължава да намалява. Трето, дори след интегрирането с BIC новият интегриран субект ще има по-малко от [ 1] % пазарен дял в Португалия, тъй като пазарният дял на BPN в момента е около [ 1] % за кредити на клиенти и депозити, а пазарните дялове на BIC са около [ 1] % за заеми и [ 1] % за депозити.
(257)
Комисията отбелязва също, че продажбата на банковата дейност посредством тръжна процедура е дала възможност на конкурентите да придобият марката и стопанската дейност на BPN, като по този начин се ограничават нарушенията в конкуренцията.
(258)
Комисията също има положително мнение относно политиката за дивиденти, както е описана в параграф (56), точка xiii.
(259)
В допълнение, в точка 44 от съобщението относно преструктурирането се посочва също, че банките следва да не изтъкват държавната подкрепа като конкурентно предимство, когато предлагат на пазара финансовите си оферти. Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че BIC няма да се позовава на използването на държавна помощ в маркетинговите си кампании и съобщения до инвеститорите.
(260)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнения относно това дали предвидените мерки са достатъчни, като се отчете значителният размер на помощта и факта, че BPN е получила рекапитализация, гаранции и мерки за обезценените активи, за които не е предоставено възнаграждение в съответствие със свързаните с тези въпроси съобщения.
(261)
По-конкретно Комисията отбеляза, че банката ще извършва дейност на пазара с първоначален коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, много над минималните равнища от 9 %, изисквани за края на 2011 г. и от 10 % за края на 2012 г.
(262)
В допълнение, BIC поиска правото да продаде обратно в рамките на […] месеца кредити, които са били необслужвани за най-малко […] дни (до […] % от общата номинална стойност на кредитния портфейл). Тя също поиска поддържането на подкрепа за ликвидност от CGD под две форми. Първата е поддържането на програма за търговска ценна книга до [150-500] млн. EUR с държавна гаранция до три години и ангажимента на CGD да запази условията на кредитната линия до […]. Втората е нова кредитна линия, която да се отпусне от CGD, до [150-350] млн. EUR, за да се компенсира падане на депозитите под 1,8 млрд. EUR, с възнаграждение от Euribor +[…] bps.
(263)
Това следва да гарантира, че комбинираното дружество не използва държавната помощ, за да се разраства в ущърб на конкурентите, и че за нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта, се предприемат подходящи действия.
(264)
Предвид напрегната ситуация на пазара и строгите условия, наложени на банковия сектор в Португалия в резултат от събитията, довели до подписването на МР, Комисията смята, че тези линии за финансиране биха засегнали значително степента, в която комбинираното дружество ще може да се конкурира на пазара с останалите участници, които не са получили помощ.
(265)
Следователно държавната помощ може да се обяви за съвместима, само ако съществуват достатъчно мерки, гарантиращи, че държавната помощ не се използва в ущърб на конкурентите, някои от които не са получили подобна публична помощ. Следва да се запази равнопоставеност между банки, които са получили публична помощ, и такива, които не са получили такава. Държавната помощ следва да не отслабва стимулите за тези, които не са получили помощ, за конкуренция, инвестиции и иновации, или да създава пречки за влизане на пазара, което може да намали трансграничната дейност.
(266)
Необходимо е да се гарантира, че комбинираното дружество не се ползва от конкурентно предимство, което произтича от промяна на риска за ликвидността за държавата и от капиталовата наличност.
(267)
Първо, Комисията смята, че за да се ограничат нарушенията на конкуренцията в резултат от факта, че банката ще има равнище на капитала над минималното изискване (вж. параграф (261)), всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на заеми на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала. Следователно ангажиментът, поет от Португалия, за максималното равнище на капитала на BPN, е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(268)
Второ, Комисията смята, че продължителността на кредитната линия от [150-500] млн. EUR, свързана с програмата за търговска ценна книга на BPN, следва да се ограничи до период от […] години. Освен това възнаграждението за втората линия за финансиране следва да е близко до пазарните условия и определено на Euribor +[…] bps. В същото време Португалия следва да поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави всякакви кредитни линии и гаранции от CGD и от държавата до 31 декември 2016 г., за да се гарантира, че тези ограничения не са заобиколени. В това отношение Комисията отчита ангажиментите, поети от Португалия във връзка с линиите за финансиране. Те са необходими, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(269)
Трето, в съобщението относно преструктурирането се прави също връзка между забрана за придобивания и нарушения на конкуренцията. В точки 39 и 40 от съобщението се обяснява, че „държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подобна подкрепа с публични средства“ и че „банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества“. Комисията приветства ангажимента на Португалия, посочен в параграф (236), за прилагане на забрана за придобивания до 31 декември 2016 г.
(270)
Накрая, правото на BIC да върне на държавата необслужвани кредити следва да приключи към […], а не […] месеца след датата на продажбата. Комисията смята, че BIC е имала възможността да прегледа кредитите на BPN от откриването на търга насам и по-конкретно след подписването на рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. В допълнение, кредитният портфейл вече е изчистван на два пъти: с прехвърлянето на най-слабо обслужваните кредити в ДСП през декември 2010 г. и след това от BIC, тъй като купувачът поиска правото да върне на държавата допълнителни кредити, за да се съобрази със съотношението на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %.
(271)
Комисията отбелязва, че всяка следваща възможност за връщане предоставя на BIC защита срещу риск от влошаване на икономическата ситуация. Всяко следващо „необслужване“ най-вероятно ще отрази влошаването на икономическата ситуация, като по този начин ще засегне целия банков сектор. Правото на BIC да връща необслужвани кредити на държавата нарушава конкуренцията, тъй като никоя друга банка няма тази възможност. Следователно периодът за връщане следва да се намали най-късно до […]. В това отношение Комисията приветства ангажимента на Португалия да спази срока от […].
6.3.4 Заключение
(272)
Ако всички ангажименти, описани в раздел 5.2, се осъществят правилно, планът за преструктуриране от януари 2012 г. предоставя достатъчно доказателства, че дългосрочната жизнеспособност на комбинираното дружество е възстановена, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта и че са взети адекватни мерки за ограничаване на неправомерни нарушения в конкуренцията. Следователно Комисията може да обяви, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането.
6.3.5 Мониторинг
(273)
В точка 46 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че за да се провери правилното прилагане на плана за преструктуриране, са необходими редовни подробни доклади от държавата членка. Съобразно с това Португалия следва да представя на Комисията такива доклади на всеки шест месеца, считано от датата на настоящото решение.
7. Заключение
(274)
Комисията изразява своето съжаление, че Португалия е приложила неправомерно държавната помощ, посочена в раздел 6.1.2 „Количествена оценка на помощта“, което е в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. При все това, тази помощ наред с останалите мерки за помощ, разгледани в настоящото решение, може да бъде сметната за съвместима ако задълженията, описани в раздел 5.2, са изпълнени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, приложени от Португалия, представляват държавна помощ:
i.
Заеми, предоставени от CGD преди национализацията;
ii.
Заеми и линии за финансиране, представени от CGD на BPN преди и след продажбата, със или без изрична държавна гаранция;
iii.
Прехвърляне на активи от BPN в ДСП на счетоводна стойност преди и след продажбата;
iv.
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.;
v.
Линии за финансиране, които ще се предоставят от CGD, поискани от BIC за комбинираното дружество;
vi.
Право на BIC да прехвърля депозити на цена над […] bps на държавата или да поиска от държавата да плати възнаграждение за разликата; и
vii.
Прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове.
2. Мерките за помощ, посочени в параграф 1, са съвместими с вътрешния пазар в светлината на задълженията, посочени в раздел 5.2.
Член 2
В рамките на два месеца от уведомлението за настоящото решение Португалия информира Комисията за предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение. В допълнение, Португалия представя подробни доклади за предприетите мерки за изпълнението му, с начало шест месеца от датата на настоящото решение.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 27 март 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
27. märts 2012,
SA. 26909 (2011/K) meetmete kohta, mida Portugal rakendab panga Banco Português de Negócios (BPN) ümberkorraldamiseks
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2043 all)
(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/660/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
olles vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 2 kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1) ja võttes neid märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. Menetlus
(1)
2. novembril 2008 kiitis Portugali valitsus heaks seaduseelnõu Banco Português de Negócios, S.A. (edaspidi „BPN” või „pank”) aktsiakapitali moodustavate aktsiate riigistamise kohta. See seadus avaldati 11. novembril 2008 kui seadus nr 62-A/2008 (edaspidi „riigistamisseadus”). BPNi riigistamine jõustus 12. novembril nullhinnaga.
(2)
Portugali ametiasutused teavitasid komisjoni seaduseelnõu heakskiitmisest Portugali valitsuse poolt 5. novembril 2008. 11. ja 13. novembril 2008 teatasid nad komisjonile riigistamisseaduse avaldamisest.
(3)
Komisjon taotles kohe lisateavet võimalike riigiabi meetmete kohta, mida riigistamisel BPNi toetuseks võetakse, ja BPNi ümberkorraldamiskava esitamist.
(4)
Portugal ei esitanud ühtki eelteadet riigi poolt BPNi toetuseks võetavate meetmete kohta. Portugal teavitas komisjoni neist meetmetest suure hilinemisega ja pärast korduvaid meeldetuletusi.
(5)
Seetõttu esitas komisjon 14. novembril 2008 teabenõuded BPNi toetuseks võetavate konkreetsete riigiabi meetmete kohta ja taotles ka ümberkorraldamiskava esitamist. Komisjon saatis meeldetuletused 5. jaanuaril ning 23. ja 29. aprillil 2009.
(6)
Portugali ametiasutused vastasid teabenõuetele 8. jaanuaril, 28. aprillil ja 23. juunil 2009, kuid ei esitanud teavet BPNi toetuseks võetavate konkreetsete riigiabi meetmete kohta ega ka ümberkorraldamiskava. Oma 23. juuni 2009. aasta kirjas märkisid Portugali ametiasutused, et kaaluvad BPNi vara eraldamise ja panga müümise võimalust.
(7)
Komisjon kordas oma teabenõudeid 17. juulil, 4. ja 14. septembril ja 30. novembril 2009 ning 5. veebruaril ja 16. märtsil 2010.
(8)
Portugali ametiasutused vastasid 14. augustil 2009, teatades, et BPN emiteerib riigi tagatisel kokku kuni 2 miljardi euro väärtuses kommertsväärtpabereid, mille märgib Caixa Geral de Depósitos (edaspidi „CGD”). Nad väljendasid seisukohta, et tagatis tuleneb otseselt riigistamisseadusest ja seetõttu ei saa selle näol olla tegemist riigiabiga. 12. oktoobril 2009 saatsid Portugali ametiasutused CGD ja riigi sekkumise kohta lisateavet. Nad esitasid lisateavet ka 21. novembril 2009 ning 17. ja 18. veebruaril ja 31. märtsil 2010.
(9)
Pärast 16. juunil 2010 toimunud kohtumist Portugali ametiasutustega taotles komisjon 12. augustil 2010 Portugali ametiasutustelt uuesti muu hulgas BPNi ümberkorraldamiskava viivitamatut esitamist. Kuna kava ei esitatud, saatis komisjon 31. augustil 2010 ametliku meeldetuletuse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd Euroopa Liidu toimimise artikkel 108] kohaldamiseks) artikli 5 lõikele 2 (2).
(10)
14. septembril 2010 saatsid Portugali ametiasutused dokumendi pealkirjaga „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” (edaspidi „14. septembri 2010. aasta memorandum”), milles kirjeldatakse BPNi ümberkorraldamiskava ja erastamisprotsessi põhielemente.
(11)
Leides, et 14. septembri 2010. aasta memorandumis puudusid endiselt mõningad andmed, saatis komisjon 29. septembril 2010 kirja, milles taotles Portugali ametiasutustelt lisateavet. Oma 15. novembri 2010. aasta e-kirjas taotlesid Portugali ametiasutused vastamiseks tähtajapikendust, mille komisjon andis 18. novembri 2010. aasta kirjaga. Portugali ametiasutused andsid lisaselgitusi 26. novembri 2010. aasta kirjas ja 25. jaanuari 2011. aasta e-kirjas.
(12)
16. veebruaril 2011 soovis komisjon mitmes küsimuses selgitust ja taotles täiendavaid andmeid. Portugali ametiasutused vastasid 16. märtsil 2011.
(13)
Kohtumiste raames, mis eelnesid Portugali ning Rahvusvahelise Valuutafondi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum”) (3) allkirjastamisele 17. mail 2011, kohtus komisjon 27. aprillil 2011 BPNi juhtkonnaga. Vastastikuse mõistmise memorandumis nähti ette BPNi müük 2011. aasta juuli lõpuks. Seetõttu saatis komisjon 20. mail 2011 teabenõuded panga ümberkorraldamise ja kavandatud müügiprotsessi kohta. Kuna Portugali ametiasutused ei esitanud mingit vastust, saadeti 8. juulil 2011 meeldetuletus koos täiendava teabenõudega seoses ajakirjanduses ilmunud teadetega selle kohta, et BPNile on antud veel riigi vahendeid riigi tagatise näol. Portugali ametiasutused esitasid ülevaate erastamisprotsessist 5. augustil 2011.
(14)
Komisjon kohtus Portugali ametiasutustega 10. augustil 2011. Portugali ametiasutused esitasid komisjonile lisateavet kohtumisel ja seejärel 28. augustil 2011. Komisjon sai täiendavat teavet 14. septembril ja 14. oktoobril 2011.
(15)
Komisjon algatas 24. oktoobri 2011. aasta otsusega (edaspidi „24. oktoobri 2011. aasta otsus”) aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse numbri SA.26909 all seoses väidetava abiga BPNile ja Banco BIC Português S.A.-le (edaspidi „BIC”) (4).
(16)
24. oktoobri 2011. aasta otsus avaldati 20. detsembril 2011. Ühekuulise tähtaja jooksul ei saadud kolmandatelt isikutelt ühtki märkust.
(17)
9. detsembril 2011 esitas Portugal komisjonile BICi ja Portugali ametiasutuste vahel samal päeval allkirjastatud raamlepingu (edaspidi „raamleping”).
(18)
20. jaanuaril 2012 esitas Portugal oma vastuse 24. oktoobri 2011. aasta otsuses esitatud tähelepanekutele. Samal päeval esitasid Portugali ametiasutused ka lisateavet, sealhulgas BPNi uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava”) ja vastuse täiendavatele küsimustele, mille komisjon oli raamlepingu kohta esitanud 21. detsembril 2011. Seda teavet täiendati 3. veebruaril 2012 äriplaani ja elujõulisuse taastamise kavaga, mille oli koostanud BIC ja mida käesolevas otsuses edaspidi loetakse 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava lahutamatuks osaks. 10., 17. ja 23. veebruaril 2012 esitati lisateavet vastuseks täiendavatele küsimustele, mille komisjon oli Portugali ametiasutustele esitanud 8., 14. ja 17. veebruaril 2012. 16. märtsil 2012 võttis Portugal komisjoni ees mitu kohustust.
(19)
Menetluse käigus vahetati hulgaliselt teavet ning toimus arvukalt videokonverentse ja kohtumisi Portugali riigi, BPNi ja komisjoni vahel.
2. Abisaajate ja meetmete kirjeldus
2.1 Abisaaja ja tema probleemid
(20)
BPN on Portugali finantseerimisasutus, mis osutab laias valikus pangateenuseid. BPN riigistati 11. novembril 2008; tollal oli BPNil 213 filiaali (neist 4 Prantsusmaal), ligikaudu 2 200 töötajat ja kokku 6,6 miljardi euro eest varasid, mis moodustasid umbes 2 % Portugali jaepangandussektori koguvaradest.
(21)
Portugali ametiasutuste sõnul (5) oli BPNil likviidsusprobleeme alates 2008. aasta suvest ja 18. juulil 2008 langetas reitinguagentuur Moody’s BPNi reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa3 (6). Kui augusti lõpul moodustas BPNi positiivne likviidsus 316 miljonit eurot, siis 22. oktoobriks 2008 moodustas BPNi sügavalt negatiivne likviidsuspositsioon 831 miljonit eurot ning BPNi hoiuarvel Portugali keskpangas (edaspidi „BdP”) ei olnud keskmiselt kaugeltki nii palju vahendeid, kui olnuks vaja õigusaktide nõuete täitmiseks. Selles etapis, 2008. aasta oktoobris, võeti mitu meedet, et aidata pangal oma likviidsusprobleemidest üle saada ja vältida maksejõuetust, eelkõige erakorralise likviidsusabi pakkumisega laenude vormis ning BdP ja riigile kuuluva CGD (7) muude meetmete abil.
(22)
BPNi kasvava kahjumi suuruse tõttu ei pidanud Portugali ametiasutused täiendava likviidsustoetuse andmist otstarbekaks, arvestades „[BdP-le ja CGD-le] kaasnevat suurt riski” (8). BPNi aktsionärid olid esitanud kava, kuid valitsus, kes tugines BdP arvamusele 30. oktoobrist 2008, ei pidanud seda kava teostatavaks. Kuna varade suuremahuliste allahindluste (9) tõttu ei täitnud BPN enam maksevõimenõudeid, tegi valitsus parlamendile ettepaneku BPNi riigistamiseks nullhinnaga (10). See ettepanek kiideti heaks 11. novembril 2008 seadusega nr 62-A/2008 („riigistamisseadus”).
(23)
Portugali ametiasutuste väitel olid allahindlused tingitud BdP tuvastatud rikkumistest ja ebaseaduslikust tegevusest ning 2008. aasta juunis tehtud välisaudititest, kusjuures BdP 2009. aasta aruandes kirjeldati nimetatud rikkumisi ja tegevust „järjepidevate ja tahtlike pettustena kontserni juhtkonna kõrgeimal tasandil” (11). Selle tegevuse tulemusena algatati uurimine ja mitu haldusrikkumismenetlust (processos de contra-ordenação) ning esitati kaebus riigiprokuratuurile.
(24)
Riigistamisseadusega tehti CGD-le ülesandeks hallata BPNi, nimetada ametisse BPNi juhtorganite liikmed ja kehtestada BPNi juhtimiseesmärgid 60 päeva jooksul pärast riigistamist. Lisaks sisaldas riigistamisseadus sätet, mille kohaselt peab kõigil krediidi- või likviidsusabi meetmetel, mida CGD võtab BPNi toetuseks seoses riigistamisega või riigi asemel, olema riigi tagatis (12).
2.2 Rahalised toetusmeetmed enne riigistamist
(25)
Enne riigistamist 2008. aasta novembris oli BPNi suhtes juba võetud mitmeid rahalisi toetusmeetmeid, mida Portugali ametiasutused kirjeldasid „erakorraliste likviidsust toetavate meetmetena” (13). 17. veebruaril 2010 teatasid Portugali ametiasutused komisjonile, et ajavahemikul 30. oktoobrini 2008 sai BPN CGD-lt ja BdP-lt erakorralist likviidsusabi kokku summas 501,6 miljonit eurot, mis hõlmas CGD poolt BPNile antud nelja laenu kogusummas 315 miljonit eurot (14) ja BdP erakorralist likviidsusabi summas 186,6 miljonit eurot (15), mis anti 2008. aasta oktoobris.
(26)
Kui BdP-le maksti raha tagasi pärast riigistamist, siis CGD antud neli laenu maksti tagasi alles 9. märtsil 2009, kui BPN viis läbi esimese kommertsväärtpaberite emissiooni.
2.3 Rahalised toetusmeetmed pärast riigistamist
(27)
2009. aasta märtsis viis BPN läbi kommertsväärtpaberite emissiooni kogusummas 2 miljardit eurot, mille märkis CGD ja mis oli tagatud riigi tagatisega. Komisjonile teatati neist riigi tagatistest alles 14. augustil 2009.
(28)
17. veebruari 2010. aasta kirjas mainisid Portugali ametiasutused ka seda, et CGD-le anti 27. oktoobril 2009 luba märkida riigi tagatisega kommertsväärtpabereid veel 1 miljardi euro väärtuses. 14. juuni 2010. aasta e-kirjaga teatati komisjonile, et BPNi emiteeritud ja CGD märgitud kommertsväärtpaberitele antud riigi tagatiste kogusumma on kasvanud 4 miljardile eurole, sest 2010. aasta aprillis korraldati kolmas BPNi kommertsväärtpaberite emissioon summas 1 miljard eurot, mille märkis CGD.
(29)
Sellega seoses tuleks märkida, et alates riigistamisest 2008. aasta novembris kuni 2011. aasta juunini kasutas BPN pidevalt rahaturu laenuvõimalust, mida talle võimaldas CGD. 28. veebruariks 2009 kasvas BPNi poolt CGD-le nende lühiajaliste instrumentide alusel võlgnetav summa ligikaudu 2,2 miljardi euroni. Portugali ametiasutuste esitatud andmete kohaselt vähenes see summa seoses põhjendustes 27 ja 28 viidatud kommertsväärtpaberite emiteerimisega (16).
(30)
2011. aasta juuniks oli BPNi võlg CGD ees seoses rahaturuinstrumentidega umbes 1 miljard eurot. Kuigi rahastamine toimus igapäevaselt, oli see Portugali ametiasutuste väitel struktuurilist laadi ja pikemate tähtaegadega (17) ning lisaks asendati see neljanda ja viimase kommertsväärtpaberite emissiooniga 2011. aasta juunis (kaks emissiooni, kumbki summas 500 miljonit eurot).
(31)
Portugali ametiasutuste poolt 3. veebruaril 2012 esitatud andmete kohaselt moodustas BPNi võlg CGD-le (peale kommertsväärtpaberite emissioonide) 31. detsembril 2011. aastal 433,7 miljonit eurot ja 31. jaanuaril 2012. aastal 232 miljonit eurot.
Tabel 1
Ülevaade CGD poolt BPNile võimaldatud likviidsusest 31. detsembri 2011. aasta seisuga
Riigi sõnaselge tagatisega
CGD laenud
(riigi sõnaselge tagatiseta)
Kokku
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Eriotstarbelised äriühingud (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Kokku
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Allikas: Portugali ametiasutused
(32)
Tuleb märkida, et riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt tuleb kõigile krediidi- või likviidsusliinidele, mida CGD seoses riigistamisega BPNile võimaldab, anda Portugali riigi tagatis.
(33)
Seega on selge, et riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 ja arvukate rahandusministri korralduste alusel laienes riigi tagatis kõikidele ülal olevas tabelis 1 märgitud summadele. Riigi tagatiste eest makstavaks tasuks kehtestati 0,2 % aastas.
2.4 BPNi ümberkorraldamine
(34)
16. septembril 2010 saatsid Portugali ametiasutused komisjonile esialgse ümberkorraldamiskava 13. septembrist 2010 (edaspidi „2010. aasta ümberkorraldamiskava”).
(35)
Kavas selgitasid Portugali ametiasutused oma kavatsust jagada BPN „heaks pangaks” ja „halvaks pangaks” ning seejärel proovida müüa head panka.
(36)
Riik soovis hea panga ehk BPN S.A. müüa avatud pakkumismenetluse kaudu; nimetatud pank pidi olema üksnes jaepank. See protsess pidi toimuma pakkumiskutse alusel ja Portugali ametiasutused kinnitasid pakkumisdokumendid (Caderno de Encargos) 16. augustil 2010 (19).
(37)
2010. aasta ümberkorraldamiskava kohaselt pidid paljud BPNi varad ja kohustused jääma taaserastamisest välja ning need pidi üle antama kolmele uuele eriotstarbelisele äriühingule Parvalorem, Parups ja Parparticipadas. Eriotstarbelised äriühingud pidid algselt jääma BPNi koosseisu ja pärast müügitehingut riigile üle antama. Laenud ja krediidid pidi üle antama Parvaloremile, kinnisvara ja investeerimisfondid Parupsile ning tütarettevõtjad Parparticipadasele. Portugali ametiasutused hindasid eriotstarbelistele äriühingutele üleantavate varade koguväärtuseks 3,885 miljardit eurot: Parvaloremile 2,507 miljardit eurot, Parupsile 1,228 miljardit eurot ja Parparticipadasele 150 miljonit eurot.
(38)
Laenud pidi üle antama nimiväärtuse alusel, fondiosakud, väärtpaberid ja kinnisvara ostuhinna alusel ning BPNi omanduses olevad äriühingud nende bilansilise väärtuse alusel. Portugali ametiasutuste hinnangul moodustas allahindluste kogusumma 2010. aasta detsembri seisuga 1,798 miljardit eurot, mis jagunes järgmiselt: i) laenud - 1,474 miljardit eurot; ii) kinnisvara - 16 miljonit eurot; iii) fondiosakud - 247 miljonit eurot ja iv) väärtpaberid - 61 miljonit eurot. Portugali ametiasutuste poolt 20. jaanuaril 2012 esitatud teabe kohaselt anti nimetatud varad eriotstarbelistele äriühingutele üle 23. ja 30. detsembril 2010 (20). Eriotstarbelised äriühingud jäid siiski BPNi koosseisu kuni 15. veebruarini 2012, mil nad eraldati BPNist ja anti üle teisele riigi omanduses olevale äriühingule.
(39)
Portugali ametiasutuste väitel anti varad eriotstarbelistele äriühingutele üle objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse allahindluste mahtu ja asjaolu, et teatavad tegevusvaldkonnad ei kuulunud pärast riigistamist enam BPNi põhitegevusvaldkondade hulka (tarbijakrediit, investeerimispangandus, varahaldus, investeerimisfondide haldus, kindlustus ja rahvusvaheline äritegevus). BPN pidi end repositsioneerima puhtalt jaepangana ja vähendama avatust pankadevahelise rahastamisega kaasnevatele riskidele.
(40)
Eriotstarbelised äriühingud rahastasid varade soetamise kahe rahastamisliiniga summas 3,895 miljardit eurot, mis hõlmasid riigi tagatisega võlakirju summas 3,1 miljardit eurot, mille omandas CGD, ja CGD-lt saadud laene, mille tagatiseks olid panditud varad koguväärtusega 795 miljonit eurot. Tulu, mis saadi vara müümisest eriotstarbelistele äriühingutele, võimaldas BPNil maksta tagasi 3,9 miljardi euro ulatuses rahalisi vahendeid, mida ta oli saanud CGD-lt: 3,6 miljardit algsest 4 miljardist eurost kommertsväärtpaberite eest (mis tähendab, et 400 miljonit eurot jääks riigi tagatisega kommertsväärtpaberite eest BPNi poolt tasumata) ja 300 miljonit eurot lühiajaliste rahaturulaenude eest.
(41)
Pärast varade üleandmist vähenes BPNi bilansimaht umbes 30 %.
(42)
Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt oleks riik pidanud rekapitaliseerima BPNi umbes 417 miljoni euro ulatuses, võimaldamaks BPNil täita õigusaktide nõudeid (s.t saavutada 2011. aastal esimese taseme omavahendite suhtarvuks 9 % (21)) ja arvestades, et ka pärast varade üleandmist eriotstarbelistele äriühingutele olnuks BPNi omakapital endiselt negatiivne (22).
(43)
Portugali avaldatud pakkumuses määrati BPNi alghinnaks (mis ei sisaldanud eriotstarbelistele äriühingutele üleantavaid varasid) 171,1 miljonit eurot, tuginedes kolmandast isikust konsultantide hinnangutele: Deloitte ([…] (23) miljonit eurot) ja Deutsche Bank ([…] miljonit eurot). BPNi uus CGD juhtkond oli vahepeal alustanud panga ümberkorraldamist. Tegevuskulusid vähendati ajavahemikul 2008. aasta detsembrist 2010. aasta detsembrini [1-10] %; BPNi tegevuse ulatust vähendati, et saavutada pank, mis keskendub üksnes jaeklientidele suunatud kommertspangandusele. Tegevuse vähenemine oli osaliselt tingitud hoiuste vähenemisest pärast riigistamist, ent ka varade üleandmisest eriotstarbelistele äriühingutele. Nende meetmete tulemusena vähenes kahjum 2009. aasta [150-250] miljonilt eurolt 2010. aastal [50-150] miljonile eurole. Alates 2009. aasta algusest algatas uus juhtkond […] uue toote ja kampaania turuletoomise, püüdes parandada panga mainet ja tootevalikut. Lisaks rakendas uus juhtkond meetmeid panga riskijuhtimise ja sisekontrollisüsteemide parandamiseks.
(44)
Kahele esimesele erastamiskutsele ei reageerinud 2010. aasta 30. septembriks ja 30. novembriks ühtki huvitatud isikut.
(45)
Pärast pakkumismenetluse ebaõnnestumist teatas Portugal 2011. aasta jaanuaris oma kavatsusest BPN ümber korraldada, muutes selle CGDst vähem sõltuvaks ja nimetades selleks ametisse uue juhatuse, mis on CGDst sõltumatu. Samuti püüti kiirendada BPNi tegevusalast taastumist, muutes panga kaubamärki, sümboolikat ja identiteeti ning tugevdades taastamiskava kulude vähendamise ja äritegevuse elavdamise kaudu. Vaatamata korduvatele taotlustele ei esitatud aga komisjonile uuendatud ümberkorraldamiskava.
(46)
17. mail 2011 sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis võttis valitsus kohustuse algatada uus erastamisprotsess.
(47)
Portugali ametiasutused kohustusid vastastikuse mõistmise memorandumis „käivitama Banco Português de Negóciose (BPN) müügiprotsessi kiirendatud ajakava alusel ja ilma miinimumhinnata. Selleks esitatakse komisjonile konkurentsieeskirjade alusel heakskiitmiseks uus kava. Eesmärk on leida ostja hiljemalt 2011. aasta juuli lõpuks. Müügi hõlbustamiseks on BPNist eraldatud kolm olemasolevat eriotstarbelist äriühingut, millele kuuluvad BPNi probleemsed ja põhitegevusega mitteseotud varad, ning võimalike ostjatega peetavate läbirääkimiste tulemusena võib nendesse äriühingutesse kanda veelgi vara. Lisaks algatab BPN veel ühe programmi, mis näeb ette jõulisemad kärpemeetmed, et suurendada BPNi atraktiivsust investorite silmis. Kui lahendus on leitud, võtab riik üle riigi tagatisega CGD nõuded BPNi vastu ja ka kõik BPNiga seotud eriotstarbelised äriühingud vastavalt sel ajal kindlaksmääratavale ajakavale.” (24)
(48)
Kolmas erastamise katse algatati 2011. aasta mai alguses ilma miinimumhinnata, et vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitule leida BPNile ostja 31. juuliks 2011.
(49)
Toimus pakkumismenetlus, mille vältel suheldi võimalike huvitatud ostjatega. Koostati ka investeerimisvõimaluste ülevaade. Ülevaate kohaselt pidid huvitatud isikud tegema pakkumuse kuni 100 %-le BPNi aktsiatest, kuid nad võisid taotleda täiendavate varade ja kohustuste eemaldamist BPNi bilansist. Samuti võisid nad taotleda suuremat rekapitaliseerimist. BPNi ja võimalike pakkujate vahel sõlmiti protsessi reegleid sisaldav memorandum, mis võimaldas pakkujatel siseneda 15. juunil 2011 viieks nädalaks loodud andmeruumi.
(50)
20. juuliks 2011 esitati neli siduvat pakkumust. Neid analüüsisid CGD ja BPNi juhatus, kes esitasid oma arvamuse aktsionärile - riigile - 25. juuliks 2011.
(51)
Kolm neljast pakkujast, kes olid esitanud siduva pakkumuse, kõrvaldati menetlusest. Portugali ametiasutuste sõnul ei vastanud kaks pakkujat (Montepio ja Aníbal Ribeiro) BPNiga sõlmitud memorandumi nõuetele (25). Montepio ei teinud pakkumust BPNi aktsiate omandamiseks, vaid üksnes valitud varade ja kohustuste omandamiseks, ning Aníbal Ribeiro ei esitanud piisavalt tõendeid panga käigushoidmiseks vajaliku juhtimis- ja finantsvõimekuse kohta. Kolmas pakkumus, mille esitas NEI (26), vastas memorandumi nõuetele, kuid puudusid piisavad tõendid panga käigushoidmise võimekuse ja BPNi tulevaste kapitalivajaduste täitmiseks vajaliku finantsvõimekuse kohta.
(52)
Ainsa kehtiva pakkumuse põhjal, mille pakkumismenetluses 20. juulil 2011 esitas BIC (edaspidi „BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumus”), tegi valitsus 31. juulil 2011 otsuse jätkata läbirääkimisi ainult BICiga.
(53)
BIC oli BdP-lt saanud loa kommertspangana tegelemiseks 9. oktoobril 2007 ja alustas tegelikult oma tegevust Portugalis 2008. aasta mais, olles peamiselt tegev äri- ja privaatpanganduse valdkonnas. BICi põhiaktsionärideks on investorite rühm Angolast, ent aktsionäride ringi kuulub ka Portugali aktsionäre, näiteks Amorim Projectos SGPS, SA (millele kuulub 25 % osalus). 2010. aasta detsembri seisuga oli BICi käive 389 miljonit eurot ja varade koguväärtus 1 miljard eurot ning 31. märtsi 2011. aasta seisuga moodustas BICi kapital 32 miljonit eurot ja pangal oli seitse filiaali. Portugali esitatud teabe kohaselt oli BICi turuosa turusegmentides, kus ta tegutses, alla 1 % (27).
(54)
Portugali ametiasutused teatasid, et pärast seda, kui BIC oli esitanud oma 20. juuli 2011. aasta pakkumuse, peeti BICiga läbirääkimisi, mis lõppesid 9. detsembril 2011 raamlepingu (28) sõlmimisega BPNi müügiks BICile (29).
(55)
BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esitati vaid üldtingimused ja nähti ette, et
i.
riik rekapitaliseerib BPNi, et BPN saavutaks esimese taseme omavahendite suhtarvuks [9-18] %, millele lisandub veel [100-300] miljonit eurot;
ii.
BICi valitavad laenud eemaldatakse bilansist, et saavutada laenude ja hoiuste suhe [110-150] %;
iii.
kõik ligikaudu […] miljoni euro künnist (BPNi laenueraldiste hinnanguline summa) ületavad probleemsed laenud viiakse BPNist välja;
iv.
BICil on õigus eemaldada BPNi bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi (näiteks laenud krediidiasutustele, finantsvarad, kinnisvara, mõned eraldised, muu vara ja muud kohustused), mis ei ole seotud BPNi tavapärase tegevusega;
v.
BPNist viiakse välja BICi valitud hoiused, mida ei pakuta turutingimustel;
vi.
CGD võimaldab BICile […] aastaks rahastamisliini summas kuni [150-650] miljonit eurot laenuintressiga […] kuu Euribor. Seda summat suurendatakse, kui hoiused langevad alla […] miljardi euro;
vii.
BPNi jääb tööle 500-600 töötajat (ligikaudu 1 600 töötajast) ja BPN säilitab 160-170 filiaali, mis tegutsevad pangale kuuluvates või kuni 12-kuulise tähtajaga rendilepingu alusel kasutatavates ruumides;
viii.
riik kannab kohtuvaidlustega seotud kulud; ja
ix.
BIC maksab ostuhinnana 30 miljonit eurot.
(56)
Pärast läbirääkimisi, mis kestsid umbes viis kuud, nähti raamlepingus ette, et
i.
riik rekapitaliseerib BPNi, et saavutada miinimumkapital ja BICi taotletud täiendav kapital - BIC nõudis, et pärast tema soovitud bilansimuudatusi oleks lõplik kapital [200-400] miljonit eurot (30);
ii.
BPNist viiakse välja osa laene lisaks neile, mis olid 30. detsembri 2010. aasta seisuga juba üle antud eriotstarbelistele äriühingutele (31). Täiendavate laenude eemaldamine võimaldaks saavutada laenude ja hoiuste suhte [110-150] %. Selleks suhteks määrati [110-150] % BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses;
iii.
BICil on õigus eemaldada bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi (näiteks laenud krediidiasutustele, finantsvarad, kinnisvara, mõned eraldised, muu vara ja muud kohustused);
iv.
BICil on õigus müüa […] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt […] päeva (kuni […] BICi valitud kogu laenuportfelli nimiväärtusest pärast olemasolevate hoiustega kompenseerimist), summas, mis ületab eraldisi ([…] miljonit eurot (32)) (33);
v.
BICil on õigus anda üle hoiused, mille hind on vähemalt […] baaspunkti üle asjakohase viitemäära (34), või saada riigilt vahe ulatuses tasu (35);
vi.
BICil on õigus nõuda enne tehingu lõpuleviimist BPNi muude varade ja kohustuste, näiteks krediidiasutustele antud laenude, füüsiliste ja finantsvarade jms üleandmist;
vii.
CGD võimaldab BICile kuni aastani [ 2013] rahastamisliini summas kuni [150-350] miljonit eurot laenuintressiga […] kuu Euribor (36), millele lisandub lisaintress […] baaspunkti. See rahastamisliin tehakse kättesaadavaks, kui BPNi hoiuste maht langeb alla […] miljardi euro;
viii.
CGD säilitab käimasoleva kommertsväärtpaberite programmiga seoses kuni aastani [ 2013] krediidiliini summas [150-500] miljonit eurot riigi tagatisega kolmeks aastaks, kuid tingimusel, et CGD ei nõua laenu tagasi enne […];
ix.
BPNi jäävad tööle umbes pooled töötajad (vähemalt 750 ligikaudu 1 600 töötajast). Riik katab kõik kulud, mis on seotud nende filiaalide sulgemisega, mida BIC üle ei võta, ja nendele töötajatele hüvitiste maksmisega, kes vallandatakse või kelle töökoht muutub;
x.
riik kannab kohtuvaidluste riskiga seotud kulud;
xi.
BIC maksab ostuhinnana 40 miljonit eurot;
xii.
hinnaklausel, mille kohaselt riigiga jagatakse 20 % (maksustamisjärgsest) puhaskasumist, mille BPN teenib järgmise viie aasta jooksul, tulude osas, mis kumulatiivselt ületavad 60 miljonit eurot;
xiii.
BIC kohustub viie aasta jooksul aktsionäridele mitte maksma dividende ega muid samaväärseid BPNiga seotud hüvitisi.
(57)
2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt muutub ühendatud äriühing, mis tekib pärast BPNi müüki BICile (edaspidi „ühendatud äriühing”), kasumlikuks […] aasta möödudes nii põhistsenaariumi kui ka ebasoodsama stsenaariumi järgi. Seetõttu prognoositakse, et kui pärast esimest aastat on ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarv [10-15] % ühendatud äriühingu riskiga kaalutud varadest, siis pärast viiendat aastat langeb see […] %-le. Prognoositud langus on tingitud esimeste aastate negatiivsetest tulemustest seoses BICi tehtavate ümberkorraldustega ning panga tegevuse laiendamisega panga ümberkujundamisel nii, et see muutuks taas elujõuliseks ja annaks majandusele rohkem laenu. Ümberkorraldamine hõlmab investeeringuid panga esindustesse ja kuvandisse, protsesside, toimingute ja töökorralduse integreerimisse ning infotehnoloogiasse. Omakapitali tootlus kasvab esimese aasta - [1-5] %-lt viiendal aastal eeldatavalt + [1-5] %-le ning varade tootlus kasvab esimese aasta - [0-2] %-lt viiendal aastal + [0-2] %-le.
(58)
Ebasoodsama stsenaariumi korral, mida iseloomustab probleemsete laenude suurem maht ja suuremad rahastamiskulud, langeb esimese taseme omavahendite suhtarv eeldatavalt esimese aasta lõpu [10-15] %-lt viiendal aastal [8-12] %-le.
(59)
15. veebruaril 2012 tegi Portugali riik BPNi kapitalisüsti summas 600 miljonit eurot (37).
3. Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused
(60)
Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas
-
BPN on ostjaga ühendatuna elujõuline;
-
BPNile on antud vaid minimaalset abi ja kas müük BICile on odavam kui likvideerimine;
-
konkurentsimoonutuste piiramiseks on võetud piisavaid meetmeid; ja
-
müügi raames ei anta ostjale abi.
4. Huvitatud isikute märkused
(61)
Kolmandatelt isikutelt komisjon märkusi ei saanud.
5. Portugali riigi seisukoht
5.1 Portugali riigi seisukoht 24. oktoobri 2011. aasta otsuse (algatamisotsus) kohta.
(62)
Portugali ametiasutused väidavad, et 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava on ümberkorraldamisteatisega kooskõlas. Lisaks sellele kavale esitasid Portugali ametiasutused 20. jaanuari 2012. aasta kirjaga mitu märkust 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta.
(63)
Portugali ametiasutused leiavad, et kolme tüüpi meetmete näol, mida BPNi toetuseks on võetud, ei ole tegemist riigiabiga.
(64)
Esiteks väidab Portugal, et riigiabina ei ole käsitletavad BPNi toetuseks enne riigistamist võetud meetmed, nimelt erakorraline likviidsusabi ja CGD poolt 2008. oktoobris antud neli laenu. Portugal väidab, et erakorralist likviidsusabi andis BdP sõltumatult, väga kõrge intressimääraga ja BPNi tagatise vastu. CGD poolt 2008. oktoobris antud laenud anti turutingimustel, konkurentsivõimelise intressimääraga ja asjakohaste tagatiste vastu ning seega ei andnud need BPNile mingit majanduslikku eelist.
(65)
Teiseks eitab Portugal, et CGD poolt BPNile pärast viimase riigistamist võimaldatud rahastamine (pankadevahelise rahaturu tehingud ja kommertsväärtpaberite tagamine CGD poolt) on riigiabi. Portugal väidab, et need olid äritehingud, mille tingimused olid võrdväärsed võrreldavate tehingutega mõistlike turumajanduse tingimustes tegutsevate investorite vahel. Seega ei andnud need BPNile mingit majanduslikku eelist.
(66)
Samuti leiavad Portugali ametiasutused, et BICile kui BPNi ostjale ei ole antud riigiabi. Portugali ametiasutused väidavad, et müügiprotsess oli läbipaistev, objektiivne ja mittediskrimineeriv. BICi ettepanek oli majanduslikus mõttes üldiselt parim ja seetõttu tuleks käsitada seda turuhinda kajastavana. 9. detsembril 2011 sõlmitud raamleping kajastas suures osas BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esitatud tingimusi. Lisaks leiavad Portugali ametiasutused, et vaatamata negatiivsele müügihinnale oleks müümise ainus alternatiiv (BPNi likvideerimine) kohustanud riiki toetama suuremat rahalist koormust ja kujutanud endast ohtu riigi rahandussüsteemi stabiilsusele.
(67)
Samas möönab Portugal, et mõned BPNi toetuseks võetud meetmed kujutavad endast riigiabi. Nendeks on riigi tagatis BPNi emiteeritud kommertsväärtpaberitele, valitud varade üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele 2010. aastal, müügi eesmärgil BPNi rekapitaliseerimine 15. veebruaril 2012 ja mõningad meetmed, mida võeti seoses kavandatava müügiga BICile (näiteks riigi tagatis kommertsväärtpaberite programmile, mis pärast müügitehingut säilib).
(68)
Lisaks väidab Portugal, et kõik meetmed, mis on käsitatavad riigiabina, on ELi õigusega kooskõlas, kuna need olid suunatud Portugali majanduses tõsise häire kõrvaldamisele vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.
(69)
Portugali väitel võimaldab 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava BPNil taastada pikaajalise elujõulisuse, ilma et ta vajaks edasist abi. Esiteks, riik on BPNi ümber korraldanud, eraldades selleks BPNi varad ja andes mõningad varad üle eriotstarbelistele äriühingutele, vähendades BPNi kohalolekut turul enam kui 50 % võrra ja peatades tegevused, mis ei ole jaepanga põhitegevused, ning mitmesuguste riskide ohjamise meetmete ja mõistliku tegevuspoliitika kaudu. Teiseks, kui BPN ühendatakse BICiga, siis peaks ühendatud äriühing BICi prognooside kohaselt ümberkorraldamiskava alusel jõudma positiivsete tulemusteni […] aastaks nii põhistsenaariumi kui ka ebasoodsama stsenaariumi järgi. Kolmandaks, negatiivne müügihind on vastuvõetav, sest likvideerimine on riigi jaoks kulukam ja kujutaks endast ohtu finantsstabiilsusele.
(70)
Portugal on seisukohal, et võetud meetmed on minimaalselt vajalikud Portugali finantssektori stabiilsuse tagamiseks ja BPNi elujõulisuse taastamiseks.
(71)
Lisaks väidab Portugal, et müük oli kulukama likvideerimise kõrval ainus alternatiiv. Teised võimalused (ühendamine CGDga või eraldiseisva pangana ümberkorraldamine) ei võimalda teenida piisavalt vahendeid (nüüdisväärtuses), et korvata alginvesteeringut, mis sel juhul tuleks teha. Portugali hinnangul on BICile müümise maksumus ligikaudu […]-[…] miljonit eurot (arvestamata mõningate ettenägematute tulevikusündmuste mõju, mis Portugali arvates ei realiseeru), mis on väiksem kui likvideerimise maksumus eri stsenaariumide kohaselt.
(72)
Samuti leiab Portugal, et pärast riigistamist BPNi poolt emiteeritud kommertsväärtpaberite tagamise kaudu võimaldatud likviidsus oli vajalik, tagamaks panga tegevuse jätkumine ümberkorraldamise ajal.
(73)
Seoses eriotstarbelistele äriühingutele üleantud varade väljavalimisega leiab Portugal, et seda tehti objektiivsete kriteeriumide alusel eesmärgiga edendada BPNi pikaajalist elujõulisust ja suurendada võimalike ostjate huvi taaserastamise vastu. Portugal väidab ka, et varade edasine üleandmine seoses BPNi müümisega BICile on piisav BPNi edaspidise elujõulisuse tagamiseks ja piirdub müügitehingu võimaldamiseks minimaalselt vajalikuga.
(74)
Portugal väidab, et BPNi kapitali suurendati 15. veebruaril 2012 eesmärgiga tagada, et BPNil ei tekiks 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavaga hõlmatud perioodil kapitali puudujääki. Kavas esimese taseme omavahendite suhtarvu kohta esitatud prognooside kohaselt väheneb see suhtarv 2016. aastal põhistsenaariumi järgi [10-15] %-le ja ebasoodsama stsenaariumi järgi [8-12] %-le, samas kui 2012. aasta lõpust kehtima hakkav kohustuslik miinimum on 10 %. Lisaks märgib Portugal, et BICi poolt avatud ja läbipaistvas miinimumhinnata müügiprotsessis välja pakutud müügitingimused on minimaalselt vajalikud tingimused BPNi edaspidise elujõulisuse tagamiseks, sest likvideerimine oleks riigi jaoks kulukam ja võiks ohustada finantsstabiilsust.
(75)
Samuti väidab Portugal, et BPNi endised aktsionärid ja BPN ise on jaganud või kavatsevad küllaldasel määral jagada ümberkorraldamisega seotud kulusid, mis tagab koormuse piisava jagunemise. BPNi eelmised aktsionärid ei saanud riigistamisel mingit hüvitist ja on kaotanud kogu kapitali, mille nad panka investeerisid.
(76)
Siiski leiab Portugal, et ei ole asjakohane taotleda nende klientide osalemist kulude jagamisel, kes andsid BPNile allutatud laenu, arvestades nimetatud võlainstrumentide müügi konkreetseid asjaolusid […]. Mõnel juhul ei võimalda toodete tehnilised tingimused BPNil keelduda maksmast klientidele intressi, et kapitali eest tasuda.
(77)
Portugali väitel on ka BPNi panus ümberkorraldamisse märkimisväärne, sest BPNi juhtkond vahetati pärast riigistamist välja, tema tegevus- ja riskijuhtimispõhimõtteid on oluliselt muudetud ning tema tegevus väheneb enam kui 50 % võrra.
(78)
Portugal möönab, et varad anti eriotstarbelistele äriühingutele üle bilansilise väärtuse alusel, mis ületas nende varade tegelikku majanduslikku väärtust, ja ilma, et riik oleks mingit tasu saanud. Samas leiab Portugal, et BPNi panus on tagatud nullhinnaga riigistamise kaudu, millele järgnesid põhjalikud ümberkorraldused. Portugal väidab, et BPNi võimalik eelis, mis võib tuleneda varade eraldamisest ja eriotstarbelistele äriühingutele üleandmisest, korvataks osaliselt panga taaserastamise hinnaga, mis oli kõrgeim võimalik hind. Lisaks leiab Portugal, et riigi tagatise eest saadakse asjakohast tasu. Kuigi see tasu on väiksem (0,2 % aastas) kui riigi tagatisteks vajalik summa (38), saaks riik kasu võimalikust lisatulust, mida BPN saab (või kuludest, mis ei realiseeru) ümberkorraldamise ajal, sest riigile kuuluvad praegu kõik BPNi aktsiad.
(79)
Seoses BPNi kapitali suurendamisega 15. veebruaril 2012 märgib Portugal, et see ei muuda BPNi aktsionäride struktuuri ja et vähemalt osaliselt korvab seda BPNi müük, mis aitab vältida likvideerimise suuremat maksumust.
(80)
Samuti leiab Portugal, et riigi võetud või võetavad meetmeid ei moonuta konkurentsi. Portugal juhib tähelepanu asjaolule, et ühendatud äriühingu turuosa on alla 1 % ([0-1] % turuosa pangandussektoris, 14. turuosa klientidele antavate laenude segmendis ja 15. turuosa hoiuste segmendis). Ka ei avalda need meetmed tõenäoliselt negatiivset mõju välispankade sisenemisele riigi turule, mis ilmneb asjaolust, et BIC ise kuulub Angola finantskontsernile. Portugal leiab samuti, et puudub moraalne oht, sest pank on riigistatud, selle juhtkond on välja vahetatud, selle aktsionärid ei saanud mingit hüvitist ja pank on läbinud põhjalikud ümberkorraldused.
(81)
Samuti on Portugal seisukohal, et mitu protsessi käigus võetud meedet on asjakohased ja piisavad konkurentsi võimaliku moonutamise piiramiseks. BPNi turuosa oli enne riigistamist väike (suuruselt üheksas Portugali pank turuosadega [1-5] % ja [1-5] % sõltuvalt turust), pank korraldati ümber, tema kohalolek turul vähenes enam kui 50 % võrra ja panga tegevus suunati taas jaepangandusele. Riigistamisel ei makstud eelmistele aktsionäridele hüvitist ning pärast riigistamist muudeti BPNi äristrateegiat ja riskijuhtimispõhimõtteid.
(82)
Portugali ametiasutused väidavad ka, et BPNi müügiprotsess oli avatud ja läbipaistev. Lisaks on BICil keelatud maksta dividende kuni 2016. aastani, tagamaks, et BPNile antud rahalist toetust kasutatakse panga pikaajalise elujõulisuse kindlustamiseks. […] miljonit eurot ületava kasumi jagamise kokkulepe riigi ja BICi vahel võimaldab riigil saada tagasi osa panga ümberkorraldamise kuludest. BICi kohustus mitte viidata oma ärialases suhtluses riigiabile, mida ta on saanud, tagab Portugali ametiasutuste sõnul selle, et abi ei kasutata konkurentide kahjuks. Muud võimalikud kohustused, mida nähakse ette komisjoni suunistes panga ümberkorraldamise kohta (näiteks turu avamist soodustavad meetmed, turuosa piiramine või täiendavate varade ja tegevuste üleandmine) ei ole BPNi ümberkorraldamisel asjakohased.
5.2 Portugali riigi võetud kohustused
(83)
Seoses ümberkorraldamiskava rakendamisega võtavad Portugali ametiasutused alljärgnevad kohustused.
(84)
BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv ei ületa Banco BICile müümise kuupäeva seisuga [10-18] %.
(85)
Kui Banco BIC või ühendatud äriühing otsustab pärast müügitehingut tagastada laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, maksab ta riigile tagasi nende laenudega seotud kapitali summas [10-18] % laenude riskiga kaalutud varadest.
(86)
Banco BIC ega ühendatud äriühing ei või probleemseid laene anda riigile ega ühelegi riigi kontrolli all olevale üksusele üle pärast [ 2013].
(87)
Banco BIC või ühendatud äriühing annab probleemsed laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele üle põhjenduses 85 esitatud tingimustel alles pärast seda, kui on täielikult ammendanud eraldised, mis on BPNi bilansis olemas müügikuupäeva seisuga.
(88)
Olemasolevat krediidiliini summas [150-500] miljonit eurot, mis on sätestatud raamlepingus seoses BPNi kommertsväärtpaberite programmiga ja mis on riigi poolt tagatud, ei pikendata kauemaks kui […] aastaks pärast müügikuupäeva.
(89)
Tasu [200-400] miljoni euro suuruse likviidsusliini eest, mille Banco BICile või ühendatud äriühingule võimaldab CGD, on vähemalt Euribor + […] baaspunkti.
(90)
Kuni 31. detsembrini 2016 taotleb Portugal komisjoni eelneva heakskiidu kõikidele krediidiliinidele või tagatistele, mida CGD või riik võimaldab Banco BICile või ühendatud äriühingule pärast müügitehingut.
(91)
Banco BIC ja ühendatud äriühing võivad kuni 31. detsembrini 2016 äriühingutes osalusi omandada ainult tingimusel, et Banco BICi ja ühendatud äriühingu poolt kõigi omandatud osaluste eest makstav kumulatiivne ostuhind eelarveaastal on alla […] miljoni euro. Omandatud osaluste eest makstava kumulatiivse ostuhinna arvutamisel ei võeta arvesse omandamisega seotud võla eeldust ega võla võõrandamist.
(92)
Banco BIC, ühendatud äriühing ega Portugal ei kasuta kuni 31. detsembrini 2016 mingeid ostuoptsioonidega seotud õigusi seoses allutatud laenudega, mille BPN on emiteerinud enne müügikuupäeva.
(93)
Banco BIC ega ühendatud äriühing ei viita riigiabi kasutamisele turunduskampaaniates ega investoritele suunatud teadetes.
6. Hindamine
6.1 Abi olemasolu
(94)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest järeldub, et riigi meedet saab pidada riigiabiks, kui see vastab järgmisele neljale (kumulatiivsele) kriteeriumile:
-
riigi ressursid;
-
valikuline eelis;
-
konkurentsi kahjustamine; ja
-
mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.
6.1.1. BPNi ja müügijärgset majandustegevust toetavad meetmed
6.1.1.1 Enne riigistamist võetud meetmed
(95)
Portugal väidab, et BPNi toetuseks enne riigistamist võetud meetmed ei ole riigiabi. Nendeks meetmeteks on erakorraline likviidsusabi ja CGD poolt enne BPNi riigistamist 2008. oktoobris ja novembris antud neli laenu.
(96)
Seoses erakorralise likviidsusabiga viitasid Portugali ametiasutused oma märkustes 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta, et BPNile enne riigistamist erakorralise likviidsustoetuse andmise otsustas BdP sõltumatult, abi anti väga kõrge intressimääraga ja BPNi tagatiste, mitte riigi tagatise vastu.
(97)
Erakorralise likviidsusabi andmise ajaks (17. ja 27. oktoobril 2008) ei olnud tehtud otsust BPNi maksevõime ja riigistamise kohta (need otsused tehti alles 2008. aasta novembri alguses). Erakorralise likviidsusabi näol ei olnud tegemist osaga suuremast abipaketist, vaid pigem likviidsuse pakkumisega BdP tavapärase tegevuse käigus.
(98)
Seetõttu järeldab komisjon, et vastavalt pangandusteatisele (39) ei olnud BdP poolt BPNile erakorralise likviidsusabi andmise näol tegemist riigiabiga.
(99)
Seoses CGD antud laenudega märgib komisjon, et enne BPNi riigistamist sai pank CGD-lt laene kogusummas 315 miljonit eurot, mitte 235 miljonit eurot (40).
(100)
Komisjon märgib, et CGD kuulub täielikult riigile, kes määrab CGD juhatuse liikmed. Et teha kindlaks, kas laenud on omistatavad riigile, tuleb hinnata laenude andmise konkreetseid asjaolusid, saamaks teada, kas CGD tegutses põhjustel, mis lahknevad tavapärastest äritingimustest. Seetõttu on järgmised kaalutlused asjakohased.
(101)
Esiteks olid BPNi raskused juba üldteada ajal, mil anti esimesed kolm laenu, s.t 2008. aasta oktoobris. Portugali ametiasutuste sõnul oli BPNil likviidsusprobleeme alates 2008. aasta suvest; sellele viitasid märkimisväärsed muudatused BPNi tippjuhtkonnas (muudeti alates 2008. aasta algusest kahel korral), BPNi auditid, mille BdP viis läbi juunis, ja asjaolu, et 18. juulil 2008 langetas Moody’s BPNi reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa3. Teine, kolmas ja neljas laen anti pärast 22. oktoobrit 2008, mis oli kuupäev, mil BPNi likviidsuspositsioon oli Portugali esitatud teabe kohaselt sügavalt negatiivne. Iga tavapärastel äritingimustel tegutsev laenuandja oleks enne täiendava laenu andmist nõudnud BPNilt tema likviidsuspositsiooni ja tagasimaksevõime mõistmiseks vajalikku teavet ning oleks seega viinud end kurssi BPNi ebakindla finantsseisundiga.
(102)
Teiseks olid laenusummad BPNi bilansimahu ja tollaste kohustustega võrreldes väga suured, kujutades endast CGD jaoks märkimisväärset üksikriski seoses raskustes oleva pangaga.
(103)
Kolmandaks anti laenud 2008. aasta oktoobris ja novembris, varsti pärast Lehman Brothersi kokkuvarisemist ja ajal, mil pankadevahelisel turul laenamine oli suuresti muutunud võimatuks isegi kõige tugevamate rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide jaoks, suurte likviidsusprobleemidega pankadest rääkimata.
(104)
Neljandaks märgib komisjon seoses neljanda laenuga, et CGD juhtis BPNi riigi huve silmas pidades riigistamisseaduse artikli 2 lõike 7 alusel ning lisaks sellele sai CGD riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt ka riigi tagatise kogu krediidile ja likviidsusele, mida ta BPNile seoses riigistamisega või „riigi asemel” võib pakkuda.
(105)
Arvestades üldist finants- ja majanduslikku olukorda, eriti aga BPNi raskusi, mis olid üldteada, on väga ebatõenäoline, et mõni muu institutsioon oleks BPNile pakkunud kõnealust likviidsust, mis selgitab, miks Portugali ametiasutused pidasid CGD likviidsusabi meetmeid laadilt erakorralisteks (vt põhjendus 25 eespool).
(106)
Kõigi nende kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et CGD otsus anda BPNile asjaomased laenud enne BPNi riigistamist ei olnud tehtud tavapärastel äritingimustel. Seda otsust tuleb pidada otseselt riigile omistatavaks. Seega on laenude näol tegemist riigi ressurssidega.
(107)
Kuna laenud võimaldasid BPNil saada likviidsust, mida ta vastasel juhul turult ei oleks suutnud hankida, tagasid need BPNile likviidsuse, mida ta vajas tegevuse jätkamiseks ning muu hulgas laenude ja hoiuste nimel konkureerimiseks pangandusturgudel, kus ta tegutses.
(108)
Seetõttu leiab komisjon, et BPN sai majandusliku eelise.
(109)
Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud vaid BPNile.
(110)
Vaatamata Portugali märkusele, et BPN oli enne riigistamist Portugali pangandussektoris alles üheksandal kohal, kahjustasid (või ähvardasid kahjustada) CGD antud laenud konkurentsi seeläbi, et asetasid BPNi konkureerivate pankadega võrreldes soodsasse olukorda, võimaldades tal saada likviidsust, mida ta vastasel juhul turult ei oleks saanud.
(111)
Arvestades, et BPN oli laenude saamise ajal tegev riigisisesel, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas näiteks oma Prantsuse tütarettevõtja kaudu, ähvardasid kõnealused meetmed mõjutada ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
(112)
Seetõttu leiab komisjon, et neli laenu kogusummas 315 miljonit eurot, mille CGD andis BPNile 2008. aasta oktoobris ja novembris, on riigiabi.
6.1.1.2. Pärast riigistamist võetud meetmed, mis ei ole konkreetselt seotud BICile müümisega
(113)
Komisjon märkis juba oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses, et riigistamise näol ei ole tegemist BPNi aktsionäridele kasuliku riigiabiga.
(114)
Pärast BPNi riigistamist võeti järgmised meetmed, mis ei olnud otseselt seotud BICile müümisega:
a)
riigi tagatis BPNi emiteeritud ja CGD rahastatud kohustustele, sealhulgas CGD märgitud kommertsväärtpaberite emissioonile ja CGD antud rahaturu laenuvõimaluste kasutamisele;
b)
varade ja kohustuste üleandmine kolmele riigi omandis olevale eriotstarbelisele äriühingule.
(115)
BPNi (ja eriotstarbeliste äriühingute) emiteeritud ning CGD märgitud kommertsväärtpaberitele antud riigi tagatist, mis anti BPNile pärast riigistamist, rahastas otseselt liikmesriik. Lisaks tuli riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt kõigile krediidi- või likviidsusliinidele, mida CGD võimaldab BPNile (ja eriotstarbelistele äriühingutele) seoses riigistamisega, anda Portugali riigi tagatis. Seega on vaieldamatu, et kogu rahastamine, mida CGD võimaldas BPNile (või eriotstarbelistele äriühingutele) pärast riigistamist, hõlmab riigi ressursse.
(116)
Lisaks sellele tuleks rõhutada, et pärast riigistamist rahastas BPNi või eriotstarbelisi äriühinguid ainult CGD ja et tema kohustus suurenes aja jooksul, sest saabusid muude kohustuste tähtajad, mida algsed laenuandjad ei pikendanud või mida ei asendatud laenudega teistelt institutsioonidelt. BPNi alternatiivsete rahastamisallikate puudumine ei ole üllatav, arvestades, et tema majanduslikud raskused ja ebakindel tulevik olid avalikult teada.
(117)
Riigi tagatised võimaldasid BPNil saada rahalist toetust olukorras, kus tema jaoks alternatiivid turul puudusid.
(118)
See võimaldas BPNil jätkata tegevust turul, konkureerides ärivõimaluste (mitte üksnes olemasolevate ärivõimaluste säilimise, vaid võib-olla ka uute ärivõimaluste) nimel, ning täita oma kohustusi klientide ja teiste turuosaliste ees.
(119)
Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et riigi tagatised annavad BPNile majandusliku eelise.
(120)
Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile. Pärast müügitehingut jätkuva likviidsusliini osas on need kasulikud ka ühendatud äriühingule.
(121)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(122)
BPNile antud riigi tagatised võimaldasid BPNil saada suurel hulgal rahalisi vahendeid, mis ei olnud BPNile turul kättesaadavad, ja andsid BPNile valikulise eelise. Need võimaldasid BPNil jääda turule ja jätkata tegutsemist, ilma et tema varasem olukord oleks seda mõjutanud. Nende näol on tegemist riigiabiga.
(123)
Teatavate varade eemaldamine BPNist ja täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine tähendab seda, et liikmesriik kannab nende eest kogu rahalist vastutust ja võtab enda kanda kõik eriotstarbeliste äriühingute varadega seotud riskid, kusjuures vähemalt osa varadest ei pruugi olla sissenõutavad. Seega hõlmab kõnealune meede riigi ressursse.
(124)
Komisjon leiab, et enne müügitehingut vara eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine bilansilises väärtuses 3,9 miljardit eurot (kusjuures väärtuse languseks hinnati 1,8 miljardit eurot) andis BPNile eelise, kuna puudus eelnev avalikustamine, vara ei hinnatud turuhinna alusel ja riik ei saanud üleandmisega seoses tasu.
(125)
Komisjon leiab, et varade üleandmine turuväärtuse asemel bilansilise väärtuse alusel annab BPNile konkurentidega võrreldes majandusliku eelise.
(126)
Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile.
(127)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.1.1.3. Pärast riigistamist võetud meetmed, mis on seotud BICile müümisega
(128)
Lisaks BPNi toetuseks pärast riigistamist võetud meetmetele, mis ei olnud seotud BPNi müümisega BICile, võeti müügitehinguga seoses täiendavaid meetmeid. Need hõlmavad
a)
BPNi rekapitaliseerimist müümise eesmärgil;
b)
täiendavate BPNi varade ja kohustuste üleandmist seoses müügiga;
c)
BICi õigust anda probleemsed laenud pärast müügitehingut üle riigile;
d)
kohtuvaidluste riskiga seotud kulude jätmist riigi kanda seoses müügiga;
e)
CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut likviidsusliini võimaldamist ja kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamist summas [150-500] miljonit eurot, mille tagab riik.
(129)
BPN rekapitaliseeriti summas 600 miljonit eurot 15. veebruaril 2012. Kõnealune meede viidi ellu otseselt riigi poolt ja riigi ressurssidest, pidades silmas BPNi müümist BICile.
(130)
BPNi 600 miljoni euroga rekapitaliseerimisel 15. veebruaril 2012 peeti silmas eesmärki tagada BPNile müügitehingu ajaks omakapital summas [200-400] miljonit eurot. Viimati nimetatud summa vastas BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuse ajal esimese taseme omavahendite suhtarvule ligikaudu [10-18] %. See ületab märkimisväärselt õigusaktidega ette nähtud miinimumi (2011. aasta lõpu seisuga pidi esimese taseme omavahendite suhtarv olema 9 % ja 2012. aasta lõpu seisuga peab see olema 10 %) (41).
(131)
Komisjon leiab, et kapitalisüst annab BPNile ja majandustegevusele pärast müügitehingut majandusliku eelise. Eelis tuleneb asjaolust, et BPNil ja edaspidi ka ühendatud äriühingul on pärast rekapitaliseerimist olemas õigusaktide nõuete täitmiseks ja ületamiseks vajalik kapital. See võimaldab BPNil ja edaspidi ka ühendatud äriühingul turgudel tegutseda ja anda uusi laene majandusolukorras, kus nende konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama.
(132)
Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile ja edaspidi ühendatud äriühingule, kes jätkab majandustegevust pärast müügitehingut.
(133)
Portugal väidab, et BPN jätkas pärast riigistamist oma turuosa vähendamist ja et ühendatud äriühingu turuosa on klientidele antavate laenude, regressiõigusega laenude ja pangandustoodete segmendis alla 1 % ning kõigil muudel asjakohastel turgudel alla 2 %. Sellegipoolest kahjustavad (või ähvardavad kahjustada) need meetmed konkurentsi, kuna asetavad BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda. Ühendatud äriühingu kapitali ülejääk kaitseb majandustegevust investeerimisriskide eest, mida konkurendid kannavad. Samuti suurendab see tõenäosust, et kumbki abisaaja saab täiendavat likviidsust, ja võib hõlbustada BPNi ja ühendatud äriühingu edasist laienemist majandusolukorras, kus nende Portugalis tegutsevad konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama.
(134)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(135)
BPNi rekapitaliseerimine summas 600 miljonit eurot 15. veebruaril 2012 on riigiabi.
(136)
BICile müümisega seoses võetud meetmete hulka kuulub BICi õigus nõuda enne tehingu lõpuleviimist BPNi muude varade ja kohustuste, näiteks krediidiasutustele antud laenude või füüsiliste ja finantsvarade üleandmist. Lisaks kuulub nende meetmete hulka BICi õigus anda üle hoiused, mille hind on […] baaspunkti üle asjakohase viitemäära, või saada riigilt selliste hoiuste eest vahe ulatuses tasu.
(137)
BPNist teatavate BICi valitud laenude ja kohustuste (sealhulgas hoiuste) eemaldamist rahastab otseselt liikmesriik. BPNist eemaldatavad varad ja kohustused antakse bilansilise väärtuse alusel üle täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele või jäävad igal juhul liikmesriigi rahalisele vastutusele. Seega kannaks liikmesriik nende varade ja kohustuste haldamise ja käsutamise rahalist koormust. Lisaks peaks liikmesriik tasuma kohaldatava hoiuseintressi ja […] baaspunkti üle viitemäära ulatuva hinnakünnise vahe.
(138)
Komisjon leiab, et täiendavate varade ja kohustuste üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele enne müügitehingut annab BPNile ja ühendatud äriühingule eelise, kuna puudus eelnev avalikustamine, vara ei hinnatud turuhinna alusel ja riik ei saanud üleandmisega seoses tasu.
(139)
Komisjon leiab, et varade üleandmine turuväärtuse asemel bilansilise väärtuse alusel annab BPNile ja ühendatud äriühingule konkurentidega võrreldes majandusliku eelise. BIC võib eemaldatavad varad raamlepingu vastava tingimuse alusel vabalt valida, neid varasid ei hinnataks turuväärtuse alusel ja riik ei saaks nende eest tasu. Vastupidi - kuivõrd see võimalus vähendab BPNi riskiga kaalutud varasid, suureneks panga omavahendite suhtarv ning seeläbi tema võimekus anda uusi laene ja turul tegutseda. Pärast müügitehingut laieneks see eelis ühendatud äriühingule.
(140)
Kohaldatava hoiuseintressi ja […] baaspunkti üle viitemäära ulatuva hinnakünnise vahe hüvitamine riigi poolt kõrvaldab kulu, mida BPN tavatingimustes peaks kandma, ja annab seega BPNile eelise.
(141)
Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele - BPNile - ja müügijärgsele majandustegevusele.
(142)
Meetmed kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi, sest asetavad BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda, kuna erinevalt konkurentidest ei peaks BPN finantsvõimendust vähendama ning kuna need võimaldavad BPNil ja ühendatud äriühingul anda majandusele rohkem laene.
(143)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(144)
Enne müügitehingut täiendavate varade ja kohustuste (sealhulgas hoiuste) BPNi bilansist eemaldamine ja eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine on riigiabi.
(145)
BICil on õigus müüa […] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt […] päeva (kuni […] % BICi valitud kogu laenuportfelli nimiväärtusest pärast olemasolevate hoiustega kompenseerimist), summas, mis ületab eraldisi ([…] miljonit eurot).
(146)
BICi õigust eemaldada pärast müügitehingut bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi rahastab otseselt liikmesriik. BPNist eemaldatavad varad ja kohustused antakse bilansilise väärtuse alusel üle täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele või jäävad igal juhul liikmesriigi rahalisele vastutusele. Seega kannaks liikmesriik nende varade haldamise ja käsutamise rahalist koormust.
(147)
Komisjon leiab, et pärast müügitehingut probleemsete laenude eemaldamise õigus võimaldab BPNil ja ühendatud äriühingul laiendada oma tegevust ja anda rohkem laene majandusolukorras, kus nende Portugalis tegutsevad konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama. Samal tasemel omakapitali säilimise korral suureneks probleemsete laenude eemaldamise ja riskiga kaalutud varade vähenemise kaudu panga omavahendite suhtarv. Seega kasvaks panga võimekus anda uusi laene ja turul tegutseda.
(148)
Ka ühendatud äriühingul on eelis konkurentide ees, kes peavad arvestama halvema kvaliteediga varade allahindlusega, mis neil tuleb katta; see vähendab uute laenude andmiseks kasutatavat kapitali. Seevastu ühendatud äriühingu kapitalibaasi sellised allahindlused ega laenuportfelli kahanev väärtus ei vähenda.
(149)
Lisaks võib BICi õigus anda hiljemalt […] möödudes müügikuupäevast probleemsed laenud riigile tagasi muuta ka panga riskiga kaalutud varasid ja selle tulemuseks võib olla esimese taseme omavahendite suhtarv, mis on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust [10-18] %. Komisjon märgib sellega seoses ära Portugali võetud kohustuse tagada, et kui Banco BIC või ühendatud äriühing otsustab pärast müügitehingut tagastada laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, maksab ta riigile tagasi nende laenudega seotud kapitali summas [10-18] % laenude riskiga kaalutud varadest ning et ta võib probleemsed laenud üle anda ja nendega seotud kapitali tagasi maksta alles pärast seda, kui on täielikult ammendanud eraldised, mis on BPNi bilansis olemas müügikuupäeva seisuga.
(150)
Kõnealune meede on valikuline, sest see on kasulik ühele kindlale majandusüksusele - BPNile - ja müügijärgsele majandustegevusele.
(151)
Meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest asetab BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda, kuna erinevalt konkurentidest ei peaks BPN finantsvõimendust vähendama, võimaldades seega BPNil ja ühendatud äriühingul anda majandusele rohkem laene.
(152)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(153)
Laenudega seotud kapitali tagasimaksmise kohustuse puudumise korral võib see meede anda BPNile ja ühendatud äriühingule võimaluse pärast müügitehingut tagantjärele muuta panga riskiga kaalutud varasid. Selle tulemuseks oleks panga suurem proportsionaalne kapitalisatsioon. Seeläbi antakse pangale eelis ja kahjustatakse konkurentsi. Meetme näol on tegemist riigiabiga.
(154)
BPNi kohtuvaidlustega seotud riski üleandmine riigile kujutab endast riigi poolt ülevõetavat kohustust.
(155)
Võttes BPNilt kohustuse üle, annab riik BPNile ja ühendatud äriühingule eelise võrreldes konkurentidega, kes samaväärsed kohustused oma bilansis kajastama peavad.
(156)
Kõnealune meede on valikuline, sest see on kasulik ühele kindlale majandusüksusele (BPNile ja pärast BICile müümist moodustuvale ühendatud äriühingule).
(157)
Meetmega toetatakse BPNi ja ühendatud äriühingu kapitali, kui turul puudusid alternatiivid ja kui konkurendid peavad sellised kohustused oma bilansis kajastama.
(158)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(159)
Meetme näol on tegemist kapitali toetamise meetme ja riigiabiga.
(160)
CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [150-350] miljoni euro suuruse likviidsusliini võimaldamist ja BPNi toetuseks [150-500] miljoni euro suuruse kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamist tuleb pidada riigile omistatavaks, võttes arvesse nende meetmete konkreetseid asjaolusid.
(161)
Esiteks kuulub CGD täielikult riigile, kes määrab CGD juhatuse liikmed. Nagu märgiti põhjenduses 100, määrati CGD seaduse alusel BPNi juhtima ning lisaks sai CGD riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt riigi tagatise kogu krediidile ja likviidsusele, mida ta BPNile seoses riigistamisega või „riigi asemel” võib võimaldada. See tagatis on jätkuvalt kohaldatav [150-500] miljoni euro suuruse krediidiliini suhtes.
(162)
Teiseks ei teinud CGD otsuseid likviidsus- ja krediidiliini kohta iseseisvalt, vaid need olid osa BICi ja Portugali ametiasutuste vahel kokkulepitud müügitingimustest.
(163)
CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [200-400] miljoni euro ulatuses likviidsusliini võimaldamine ja [150-500] miljoni euro ulatuses kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamine on seega otseselt omistatavad liikmesriigile.
(164)
Need meetmed annavad BPNile ja ühendatud äriühingule hõlpsa ja odava juurdepääsu likviidsusele.
(165)
Komisjon märgib seoses [200-400] miljoni euro suuruse krediidiliiniga, mille CGD BICile võimaldab, et see parandab ühendatud äriühingu rahastamisolukorda juhul, kui pärast müügikuupäeva peaksid hoiused vähenema. CGD ei võimalda sellist krediidiliini ühelegi majandusüksusele peale ühendatud äriühingu. Seega annab krediidiliin ühendatud äriühingule majandusliku eelise.
(166)
Riigi tagatisel käimasoleva kommertsväärtpaberite programmiga seoses [150-500] miljoni euro suuruse krediidiliini säilitamine kuni […] annab likviidsusele juurdepääsu mõttes samuti BPNile ja ühendatud äriühingule konkurentidega võrreldes eelise.
(167)
Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele (BPNile ja pärast BICile müümist moodustuvale ühendatud äriühingule).
(168)
BPNile ja ühendatud äriühingule müügitehingu järel antav eelis kahjustab konkurentsi, arvestades eriti finantsturgudelt laenamise praegust kulukust.
(169)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(170)
CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [200-400] miljoni euro suuruse likviidsusliini võimaldamine ja BPNile [150-500] miljoni euro suuruse kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamine on riigiabi.
6.1.1.4 Võimalik abi ostjale
(171)
Pangandusteatise punkti 49 kohaselt tuleb selleks, et tagada, et abi ei antaks riigi müüdava finantseerimisasutuse ostjale, järgida teatavaid nõudeid ning eelkõige järgmist: müük peab olema avatud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja tingimusteta, müük peab toimuma turutingimustel ning riik peab müüdavate varade ja kohustuste eest taotlema võimalikult kõrget hinda.
(172)
Mis puudutab esimest nõuet, siis ehkki müük algas avatud ja tingimusteta pakkumismenetlusena, ei olnud BICi esitatud siduv pakkumus kavandatava tehingu mitmes olulises aspektis lõplik, muu hulgas seoses BICi poolt omandatavate BPNi varade ja kohustuste lõpliku summaga ning ülevõetavate filiaalide ja töötajate täpse arvuga. Kõiki neid aspekte arutati hiljem kahepoolsetel läbirääkimistel Portugali ametiasutuste ja BICi vahel, mis lõppesid raamlepingu sõlmimisega 9. detsembril 2011. Ka raamleping ise ei ole omandatava panga täpse ulatuse osas lõplik. BICi poolt ülevõetavad varad ja kohustused ei ole raamlepingus kindlaks määratud, kuid samas on selgelt sätestatud, et BPNi omakapital on müügitehingu hetkel [200-400] miljonit eurot. Teisisõnu pole ei BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses ega raamlepingus selgelt kirjas, mida BIC ostab, kuid mõlemas dokumendis on sätestatud ostetava täpne hind.
(173)
Sellega seoses on oluline märkida, et raamleping ei tohiks lahkneda BICi 20. juuli 2011. aasta siduvast pakkumusest, nähes BICile ja/või ühendatud äriühingule ette täiendavaid eeliseid. 20. juuli 2011. aasta siduva pakkumuse väga lahtiseid tingimusi arvestades võib BICil olla täiesti võimalik nõuda riigilt lisasoodustusi, näiteks tegelikult omandatavate varade ja kohustuste vähendamist. Selliste lisasoodustuste tulemuseks võib olla esimese taseme omavahendite suhtarv, mis on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust, ilma et mindaks vastuollu müügitingimustega.
(174)
Seetõttu on komisjon rahul Portugali võetud kohustusega piirata BPNi kapitalisatsiooni müügikuupäeval esimese taseme omavahendite suhtarvuga [10-18] %, nagu viidatakse BICi pakkumuses. Portugali täiendav kohustus tagada, et BIC maksab tagasi selliste probleemsete laenudega seotud kapitali, mille BIC tagastab riigile või riigi omanduses olevale äriühingule pärast müügitehingut, tagab, et esimese taseme omavahendite suhtarv pärast müügitehingut liigselt ei kasva.
(175)
Nagu toodi esile jaos 6.1.1.3, kasutatakse kõigis BICile toimuva müügiga seotud meetmetes riigi ressursse.
(176)
Kuna BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses ega raamlepingus ei ole BPNi esimese taseme omavahendite suhtarvu kindlaks määratud (mõlemas dokumendis on toodud üksnes BPNi omavahendite absoluutsumma müügitehingu hetkel, võtmata arvesse panga riskiga kaalutud varasid ega BICi õigust valida välja varad ja kohustused, mis lähevad enne müügitehingut üle eriotstarbelistele äriühingutele), märgib komisjon, et lõpptulemusena võib BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv ületada pakkumuses viidatut. Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt viidatakse BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esimese taseme omavahendite suhtarvuna [10-18] %-le.
(177)
Samas märgib komisjon, et Portugal on kohustunud piirama BPNi kapitalisatsiooni müügikuupäeval esimese taseme omavahendite suhtarvuga [10-18] %, nagu viidatakse BICi pakkumuses. See võimaldab riigil saada müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult kõrget hinda. Nimetatud kohustus võimaldab tagada, et BICile ei anta mingit eelist.
(178)
Kasutades õigust anda täiendavad probleemsed laenud pärast müügitehingut riigile üle, võib BIC panga ulatust veelgi vähendada ja seeläbi suurendada ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarvu nii, et see on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust. See võib anda BICile lisaeelise. Portugali täiendav kohustus tagada, et BIC maksab tagasi selliste probleemsete laenudega seotud kapitali, mille BIC tagastab pärast müügitehingut riigile või riigi omanduses olevale äriühingule, tagab, et esimese taseme omavahendite suhtarv pärast müügitehingut veelgi ei kasva. See täiendav kohustus on vajalik BICile eelise andmise vältimiseks.
(179)
Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele - BPNile - ja kaudselt ka ühendatud äriühingule.
(180)
Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(181)
Arvestades Portugali võetud kohustusi, võib komisjon järeldada, et protsessi lõplikud tulemused, sealhulgas BICiga raamlepingus kokku lepitud tingimused, ei oleks muutnud pakkumismenetluse tulemust ja et BICile ei anta müügiga mingit eelist.
6.1.2 Abi suuruse määramine
(182)
BPN ja ühendatud äriühing, kes jätkab BPNi majandustegevust pärast müügitehingut, on saanud kasu mitmest riigiabi meetmest, mis on kokkuvõtlikult esitatud allpool.
Tabel 1
BPNi ja ühendatud äriühingu toetuseks võetud abimeetmed
Kirjeldus
Summa, miljonit eurot
a.
CGD poolt enne riigistamist antud laenud
315
b.
3,9 miljardi euro väärtuses varade üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele enne pakkumismenetlust
1 800-4 000
c.
Riigi kapitalisüst 15. veebruaril 2012
600
d.
CGD poolt BPNile võimaldatud likviidsusliinid (seisuga 31. detsember 2011)
[150-500]
sh riigi sõnaselge tagatisega hõlmatud
[200-400]
e. BICi poolt ühendatud äriühingule taotletud likviidsusliinid
sh olemasoleva kommertsväärtpaberite programmi säilitamine
400
sh uus likviidsusliin
300
(183)
Kõigepealt tuleb märkida, et kõiki neid abimeetmeid ei saa pidada kumulatiivseks, kuna Portugali ametiasutuste sõnul asendasid mõned meetmed teisi (näiteks CGD poolt enne riigistamist antud algsed laenud asendusid kommertsväärtpaberitega, mille BPN emiteeris pärast riigistamist).
(184)
Meetmed b ja c hõlmavad kas kapitalisüste või on samaväärsed kapitalisüstidega. Need meetmed moodustavad vähemalt 3 miljardit eurot ehk umbes 50 % BPNi riigistamiseelsest bilansist. BPNi kommertsväärtpaberite programmile alates panga riigistamisest Portugali riigi poolt antud tagatiste kogusumma moodustab 5 miljardit eurot ja sellest summast oli 4,5 miljardit eurot 31. detsembri 2011. aasta seisuga kasutatud.
(185)
Lisaks on BICil õigus anda üle hoiused, mille hind on […] baaspunkti üle viitemäära, või saada riigilt vahe ulatuses tasu ja Portugal hindab selle maksumuseks ligikaudu […] eurot. Kohtuvaidlustega seotud kulude jätmine riigi kanda ning müügitehinguga seoses täiendavate varade ja kohustuste, sealhulgas probleemsete laenude eemaldamine BPNi bilansist ja üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele hõlmavad lisaabi, mille suurust Portugal pidas mittemääratavaks.
6.2 Eri abimeetmete kokkusobivus siseturuga: ELi toimimise artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamine
(186)
Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 3 punkti b alusel võib komisjon tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on ette nähtud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.
(187)
Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada tõsiseid häireid liikmesriigi majanduses ja et häirete kõrvaldamiseks võib kaaluda panku toetavate meetmete võtmist. Seda analüüsi on kinnitatud pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises (42), langenud väärtusega varade teatises (43) ja ümberkorraldamisteatises (44). Komisjon on endiselt seisukohal, et riigiabi võib aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel heaks kiita, arvestades ebakindluse taastekkimist finantsturgudel. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes vastu 2011. aasta pikendusteatise, millega pikendatakse riigiabi eeskirjade kohaldamist pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes nii, et need kehtivad ka pärast 31. detsembrit 2011 (45).
(188)
Ka Portugali on finants- ja majanduskriis rängalt tabanud. Komisjon on selle mõju kinnitanud erinevates otsustes (46), millega kiidetakse heaks Portugali ametiasutuste poolt vastuseks finantskriisile võetud meetmed. Lisaks tuleks arvesse võtta keerulist majanduslikku ja rahalist olukorda, mis sundis Portugali esitama 7. aprillil 2011 ametlikku palvet rahvusvahelise abi saamiseks, mille tulemusena allkirjastati 17. mail 2011 vastastikuse mõistmise memorandum.
(189)
Komisjon leiab, et BPNi kontrollimatu pankrot tekitaks Portugali majanduses tõsiseid tagajärgi. Seega saab kõnelauseid meetmeid hinnata aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel.
6.3 Kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
(190)
Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi ajal. Ümberkorraldamisteatises on osutatud, et aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b kooskõlas olemiseks peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse finantskriisi olukorras
i)
tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise;
ii)
hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine);
iii)
hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.
6.3.1 Elujõulisus
(191)
Ümberkorraldamisteatise punktides 9 ja 10 on märgitud, et liikmesriik peab esitama kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis peab sisaldama täielikku teavet ärimudeli kohta. Kavas tuleb ka selgitada finantseerimisasutuse raskuste põhjuseid ja esitatud ümberkorraldamiskava alternatiive.
(192)
Ümberkorraldamiskavas tuleb näidata, et panga strateegia põhineb ühtsel kontseptsioonil ja et pank on taastanud oma pikaajalise elujõulisuse riigiabist sõltumata.
(193)
Ümberkorraldamisteatise punktis 17 kinnitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata panga (osa) müümine muule finantseerimisasutusele. Komisjon märgib antud juhtumi puhul, et Portugali ametiasutused on otsustanud müüa BPNi pakkumismenetluse teel. Selle tulemusena müüakse pangandustegevus pärast teatavate kohanduste tegemist BICile ja valitud varad antakse üle eriotstarbelistele äriühingutele eesmärgiga need aja jooksul likvideerida. Seetõttu peab komisjon hindama, kas BPNi pangandustegevus, millest saab osa ostja (ühendatud äriühingu) äritegevusest, on elujõuline.
(194)
24. oktoobri 2011. aasta otsuses märkis komisjon, et talle ei ole esitatud äriplaani, mis tegelikult näitaks BPNi kui BICiga ühendatud majandusüksuse elujõulisust, ja seetõttu ei saanud ta selles küsimuses järeldust teha. Portugal esitas BICiga ühendatud BPNi üksikasjaliku äriplaani 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava vormis (selle juurde kuulub 3. veebruaril 2012 esitatud lisateave äritegevuse ja elujõulisuse kohta).
(195)
2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt on BICile müüdaval BPNi osal tunduvalt väiksem bilanss (ligikaudu […] miljardit eurot) võrreldes BPNi bilansiga riigistamise ajal.
(196)
Koos BICi varadega moodustavad ühendatud äriühingu koguvarad ligikaudu […] miljardit eurot.
(197)
BICile müümise ajal sisaldab BPNi bilanss üksnes elujõulisemaid tegevusvaldkondi ja panga parimaid varasid. Eelkõige puhastati BICile võõrandatavat laenuportfelli: enamik mittelikviidseid varasid on üle antud eriotstarbelistele äriühingutele.
(198)
BPNi kohustused koosnevad peamiselt eraisikute hoiustest kogusummas 1,669 miljardit eurot ja allutatud laenudest kogusummas 246 miljonit eurot.
Tabel 2
BPN pärast müüki ja kapitalisüsti (hinnanguline) (47)
Miljonites eurodes
Raha, keskpangad ja krediidiasutused
[…]
Laenud klientidele, neto
[…]
Muud varad
[…]
VARAD KOKKU
[…]
Hoiused
[…]
Muud kohustused
[…]
Allutatud laenud
[…]
KOHUSTUSED KOKKU
[…]
Omakapital
[…]
KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU
[…]
(199)
BIC jätkab ajutiste haldurite algatatud ümberkorraldamismeetmete rakendamist, et kõrvaldada BPNi probleemide konkreetsed põhjused.
(200)
Nagu märgiti eespool põhjenduses 24, on juhtkond täies ulatuses välja vahetatud. Võttes arvesse BPNi riigistamiseni viinud konkreetseid asjaolusid ja eelkõige arvukaid väidetavaid pettusi, mille pani toime panga endine juhtkond, algatas uus juhtkond panga huvide kaitseks mitu kohtumenetlust (48). Panga riskide hindamise kord on parimate tavade rakendamiseks täielikult ümber kujundatud.
(201)
BPNi uued haldurid keskendusid ka kulude struktuuri optimeerimisele ja võtsid vastu mitu algatust tegevuskulude vähendamiseks. 2008. ja 2010. aasta detsembri vahelisel perioodil vähendati tegevuskulusid ligikaudu […] miljoni euro ja tööjõukulusid ligikaudu […] miljoni euro võrra.
(202)
2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt seisneb BICi strateegia keskendumises põhitegevusalaks olevale jaepangandusele ning BPNi võrgustiku kasutamises selleks, et saada põhiliseks pangaks, mis toetab kaubandust ja finantstehinguid Portugali ja Angola vahel.
(203)
Kava aluseks on mõistlikud makromajanduslikud eeldused ning arvesse on võetud Portugali turgude praegust olukorda ja majandusprognoosi, mille kohaselt majanduslangus jätkub kuni 2014. aastani.
(204)
Finantsprognooside järgi on ühendatud äriühing ümberkorraldamisperioodi lõpuks (31. detsember 2016) isegi halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral võimeline katma oma kulud ja saavutama omakapitali tootluseks ligikaudu [1-10 %].
(205)
Tänu riigi kapitalisüstile ületab eeldatav esialgne kapitalibaas tunduvalt miinimumkapitali nõudeid ja esimese taseme omavahendite suhtarv on ligikaudu [10-18] %.
(206)
Riigi märkimisväärse kapitalisüsti tulemusena ületavad panga prognoositavad kapitali suhtarvud ümberkorraldamisperioodi kestel ja lõpus eeldatavalt miinimumkapitali nõudeid ning tagavad seega panga maksevõime. Portugali esitatud äriplaani kohaselt, mis kajastub 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas, on esimese taseme omavahendite suhtarv põhistsenaariumi järgi ümberkorraldamisperioodi lõpul (31. detsember 2016) [8-12] %, ületades veidi õigusaktidest tulenevat miinimumi 10 %, mille BdP kehtestas alates 2012. aastast (49), ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi järgi veidi alla selle ([7-11] %), nagu on näidatud põhjendusele 207 lisatud joonisel.
(207)
See areng on eeldatavasti peamiselt tingitud vajadusest rakendada 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas sisalduvat äriplaani, andes majandusele rohkem laene, ja ümberkorraldamiskava rakendamise esimeste aastate negatiivsetest tulemustest. Negatiivsed tulemused on peamiselt tingitud panga kuludest, mis on tegevuse mahuga võrreldes jätkuvalt suured, ja BICi tehtavate ümberkorralduste maksumusest.
Joonis 1
Prognoosid BPNi/BICi ühendatud äriühingu kohta põhistsenaariumi alusel, 2012-2016
[…]
(208)
Mis puudutab likviidsust, siis äriplaan tugineb põhiliselt hoiustele ja hoiuste mahu prognoositud kasv on umbes [1-10] % aastas. Komisjon leiab, et ühendatud äriühingu stabiilne rahastamine hoiuste kaudu on ümberkorraldamiskava üks olulisi elemente. Arvestades ühendatud äriühingu väiksust ja kasvupotentsiaali, on hoiuste mahu kasvu prognoosid usutavad.
(209)
Samal ajal on komisjon seisukohal, et ühendatud äriühingu elujõulisuse tagamisel ei tohiks stimuleerida hoiuste asendamist pankadevahelise rahastamisega. Seetõttu on oluline, et hoiuste mahu võimaliku vähenemise korvamiseks BICi poolt taotletud likviidsusliini eest makstavat tasu suurendataks vähemalt tasemeni Euribor + […] baaspunkti. Portugali vastav kohustus on vajalik selleks, et tagada ümberkorraldamisabi kokkusobivus siseturuga, arvestades asjaolu, et […] on märkimisväärses summas hoiuseid, mille eest praegu makstav tasu on suurem kui Euribor + […] baaspunkti; see on tase, mille puhul BIC võib otsustada neid hoiuseid mitte säilitada. Kui uue krediidiliini eest makstavat tasu ei kehtestata tasemel, mis motiveerib BICi säilitama hoiuseid 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas ette nähtud mahus, siis võiks see anda BICile stiimuli asendada hoiused odavama rahastamisega CGD-lt. Selline asendus võib parandada ühendatud äriühingu lühiajalist kasumlikkust, ent samal ajal kahjustaks tema elujõulisuse väljavaateid.
(210)
Sellega seoses on oluline märkida ka, et krediidiliini võimaldamise eest makstav tasu Euribor + […] baaspunkti on siiski soodsam tasust, mida BIC tõenäoliselt turutingimuste kohaselt peaks maksma. Komisjonile ei ole esitatud võrdlusandmeid turul tehtavate sarnaste tehingute kohta, kuid ta märgib, et turul oleks sellise kestuse ja suurusega krediidiliini pakkumine ebatõenäoline isegi kõrgemate intresside korral. Lisaks peab komisjon vajalikuks viidata, et CGD poolt […] antavate laenude eest makstav tasu on […] kuu Euribor + […] baaspunkti.
(211)
Eeltoodu hajutab komisjoni kahtlusi BPNi elujõulisuse suhtes.
6.3.2 Abi piirdumine hädavajaliku miinimumiga ja kulude jagamine
(212)
Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab selleks, et abi piirduks hädavajaliku miinimumiga ning et vältida konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu, andma abisaaja asjakohase omapanuse. Selleks tuleb a) piirata nii ümberkorraldamisega seotud kulusid kui ka abisummat ning b) tagada märkimisväärne omapanus.
(213)
Ümberkorraldamise etapis abi saava panga omapanuse suhtes kohaldatavad põhimõtted on sätestatud ümberkorraldamisteatise jaos 3. Selle kohaselt i) tuleks ümberkorraldamisabi piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks; ii) peaks abi saav pank kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks võimalikult suures ulatuses kõigepealt oma vahendeid, näiteks varade müügist saadavat tulu; ja iii) peaksid ümberkorraldamisega seotud kulusid piisaval määral kandma ka need, kes panka investeerisid, kattes kahjumi olemasolevast kapitalist ja makstes riigi sekkumise eest sobiva suurusega tasu. Kulude jagamisel on kaks eesmärki: piirata konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu (50).
(214)
Ümberkorraldamiskavas tuleb selgelt näidata, et abi on piirdunud hädavajaliku miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei peaks kandma mitte ainult riik, vaid suurimal võimalikul määral ka need, kes panka investeerisid. Teisisõnu peaksid pank ja tema kapitaliomanikud panustama ümberkorraldamisse võimalikult suurel määral oma vahenditega. Ümberkorraldamisabi peaks piirduma selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks. Sellest tulenevalt ei tohiks ettevõtjale anda toetust riigi ressurssidest, mida võidaks kasutada niisuguse finantsturgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisega, näiteks osaluste omandamise rahastamiseks (51).
(215)
Seoses abi piiramisega hädavajaliku miinimumini on ümberkorraldamisteatise punktis 23 sätestatud, et ümberkorraldamisabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks.
(216)
Seetõttu peab komisjon hindama esiteks Portugal ametiasutuste väidet, et BPNi BICile müümisega seotud kulud on väiksemad kuludest, mida Portugal kannaks BPNi likvideerimise korral, ning teiseks seda, kas BPNi ümberkorraldamiseks antud abi on piirdunud hädavajaliku miinimumiga.
(217)
Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses pidas komisjon küsitavaks mitut aspekti nende kahe stsenaariumi kvantitatiivses võrdluses, mille Portugal oli selleks ajaks esitanud.
(218)
2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas esitas Portugal kahe stsenaariumi ajakohastatud võrdluse ja muutis oma esialgseid eeldusi, et vastata komisjoni 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendatud peamistele kahtlustele, mis olid seotud kontrollitud likvideerimisega seotud kuludega. Täpsemalt käsitles Portugal laenude allahindlust ja allutatud võlakirjade omanike kohtlemist.
(219)
Portugal esitas lisateavet ja alternatiivse võrdlusaluse seoses eeldusega, mis puudutab laenude müümisel nende bilansilise väärtuse allahindlust 30-50 % ulatuses. Lisaks esitas Portugal 17. veebruaril 2012 lõplikud andmed BICi poolt ülevõetavate laenude kohta, mille summa ei olnud esialgse võrdluse esitamise ajal teada. Samuti eemaldas Portugal kontrollitud likvideerimise stsenaariumist kulud, mis on seotud teatavate allutatud võlakirjade omanikele hüvitise maksmisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 221.
(220)
Komisjon leiab, et praegust majandusolukorda ja pangandussektori finantsvõimenduse olulist vähenemist arvestades on allahindluse tegemine laenuportfelli müümisel õigustatud. Kui laene tuleks hoida kuni nende tähtajani, peaks riik lisaks kuni tähtaja saabumiseni kandma rahastamiskulusid ja krediidiriski. Seetõttu on komisjon nõus Portugali esitatud allhindlusvahemiku alumise piiriga, s.t allahindlusega [20-50] % ulatuses.
(221)
Mis puudutab allutatud võlakirjade omanikke, siis komisjon mõistab, et kogusumma 245 miljonit eurot hõlmab mitut emissiooni. Võib olla võimalik […]. Portugal teatas, et pärast iga emissiooni tingimuste õiguslikku hindamist […].
(222)
Tabelis 3 on esitatud ülevaade hinnangulistest sissetulekutest ja väljaminekutest, võttes arvesse põhjendustes 219-221 esitatud muudetud eeldusi. Hinnangus võetakse arvesse üksnes kahe stsenaariumiga seotud piirkulusid (mitte juba kantud kulusid) ning hinnangu aluseks on BPNi bilansi andmed BICile müümise aja seisuga (52).
Tabel 3
BICile müümise ja kontrollitud likvideerimise stsenaariumi võrdlus (andmed esitatud miljonites eurodes)
Müük BICile
Likvideerimine
VÄLJAMINEKUD
1
Krediidiasutuste antud laenude tagasimaksmine
[…] (53)
2
Klientide hoiuste väljamaksmine
[…]
3
Kapitali suurendamine
[…]
4
Allutatud võlakirjade omanikud, välja arvatud tähtajatute võlakirjade omanikud (täpsustamisel)
[…]
Väljaminekud kokku
[…]
[…]
Müük BICile
Likvideerimine
SISSETULEKUD
5
Klientide laenude müük (2,114 miljardit eurot, arvestamata 30 % allahindlust)
[…]
6
Krediidiasutustele antud raha ja laenude tagasimaksmine
[…] (54)
7
BPNi müügihind
[…]
8
Hoiuste müügi lisatasu - 2 % hoiuste saldost
[…]
Sissetulekud kokku
[…]
HINNANGULINE VAHE
[…]
[…]
(223)
Üldiselt oleks kontrollitud likvideerimine, mille korral riik maksaks välja kõik hoiused (v.a tähtajatute võlakirjade omanikest allutatud võlausaldajate hoiused) ja täidaks kõik kohustused krediidiasutuste ees, kulukam kui müük BICile.
(224)
Komisjon mõistab mitme eelduse, nimelt BICile antud laenude tagasisaamise võimaluse ebakindlust. Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et kontrollitud likvideerimine võib lõpptulemusena avaldada negatiivset mõju usaldusele kogu pangandussektori vastu ja liikmesriigi reitingule.
(225)
Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et panga ümberkorraldamine, s.t müük BICile, aitab piirata abi miinimumini.
(226)
BPN sai enne ja pärast riigistamist märkimisväärses summas abi, mida on kirjeldatud põhjendustes 182-185. See abi oli vajalik, et hoida panka pinnal ajavahemikul, mis kulub valitud ümberkorralduste tegemiseks, s.t elujõuliste osade müümiseks BICile ja halbade varade likvideerimiseks aja jooksul. Ümberkorraldamise tulemusena kaob BPN kui iseseisev pank. BICi poolt ülevõetava jaepanganduse valdkonna bilansimaht moodustab vähem kui 35 % BPNi riigistamiseelsest bilansimahust. Valitsevates turutingimustes on need meetmed (eriti jaepangandusega mitteseotud varade eraldamine ja üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele) tihedalt seotud turule jääva panga elujõulisusega. Jaepangandusega mitteseotud tegevused on antud üle eriotstarbelistele äriühingutele, mis aja jooksul likvideeritakse. Komisjon mõistab, et märkimisväärsed viivitused BPNi ümberkorraldamisel on seotud erakorraliste asjaoludega, mis mõjutasid Portugali majandust ja viisid vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamiseni 17. mail 2011.
(227)
Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses märkis komisjon, et lisaks BPNi toetuseks enne müügitehingut võetud meetmetele vajab BIC täiendavaid meetmeid, mida kirjeldatakse põhjenduses 56.
(228)
Komisjon tõstatas 24. oktoobri 2011. aasta otsuses küsimuse, kas BICi taotletud kapitalisüst oli minimaalselt hädavajalik summa elujõulisuse tagamiseks. Võttes arvesse bilansi kohandusi, mida BIC taotles oma 20. juuli 2011. aasta pakkumuses, ja BPNi 2011. aasta juuni finantsaruandeid, hindab Portugal, et kapitalitase [200-400] miljonit eurot vastab esimese taseme omavahendite suhtarvule [10-18 %].
(229)
Portugal väidab, et see kapitalitase tuleneb pakkumismenetlusest, arvestades ka hinda, mille BIC riigile maksab (40 miljonit eurot). See on põhjendatav kuludega, mis kantakse panga suunamisel tagasi põhitegevuse juurde, ja vajadusega omada piisavat lisakapitalipuhvrit. Portugal leiab, et puhver on vajalik piisavate omavahendite tagamiseks, eriti esimestel ühendamisjärgsetel aastatel, võttes arvesse ka BPNi negatiivset mainet ja Portugali keerulist majandusolukorda.
(230)
Tuleb märkida, et 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt peaks omavahendite suhtarv müügitehingule järgneva neljanda aasta lõpuks jõudma [8-12] %-ni ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi järgi [7-11] %-ni (veidi väiksem Portugalis õigusaktide kohaselt nõutavast 10 %-st).
(231)
Seetõttu võib komisjon järeldada, et esimese taseme omavahendite suhtarvule [10-18 %] vastav kapitalitase tuleneb pakkumismenetlusest ja on 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt vajalik panga elujõulisuse tagamiseks.
(232)
Samuti peab komisjon positiivseks asjaolu, et BICiga sõlmitud raamleping sisaldab BICi kohustust mitte maksta aktsionäridele viie aasta jooksul dividende ega muid samaväärseid BPNiga seotud hüvitisi. Kohustuse eesmärk on tagada, et BPNi süstitud kapitali ei viidaks aktsionäridele jagatud vahendite näol kohe pangast välja.
(233)
Samas erinevad BICi poolt lõpptulemusena ülevõetavad varad BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses näidatust ja BICil on ka õigus anda tagasi probleemsed laenud. Tagamaks, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, leiab komisjon seetõttu, et kui laenude riigile tagastamise tulemuseks on riskiga kaalutud varade vähenemine, siis sellega peaks kaasnema kapitali vähendamine ligikaudu [10-18] % ulatuses riskiga kaalutud varade vähenemisest. Kapitali vähendamine võiks toimuda riigile tagastatavate laenude bilansilise väärtuse allahindluse vormis.
(234)
Komisjon märgib, et BICi väitel võiks ühendatud äriühing probleemsete laenude tagastamise korral säilitada esimese taseme omavahendite suhtarvu [10-18] %, andes majandusele uusi laene. Komisjon leiab, et alljärgnevalt esitatud põhjustel ei piiraks selline meede abi hädavajaliku miinimumini. Esiteks on BICi enda müügieelne omavahendite suhtarv väiksem kui [10-18] % müügikuupäeval. Seega niipea, kui BPN ühendatakse BICiga, langeb ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarv (nagu on kirjeldatud 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas). Selleks et ühendatud äriühing säilitaks pärast ühendamist esimese taseme omavahendite suhtarvu tasemel [10-18] %, peaks tema kapitalisatsioon olema suurem BIC enda prognoositust. Teiseks on 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas majandusele antavaid uusi laene juba arvesse võetud ja seetõttu peetakse BPNi esimese taseme omavahendite (väga kõrget) suhtarvu müügihetkel piisavaks. Seega puudub vajadus kasutada uute laenude andmiseks veelgi rohkem kapitali, kui on ette nähtud 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas. Seetõttu suhtub komisjon positiivselt Portugali võetud kohustusse tagada, et Banco BICile müümise kuupäeval ei ole BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv kõrgem kui [10-18] % ja et kui probleemsed laenud tagastatakse riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, siis kannab Banco BIC või ühendatud äriühing riigile või riigi kontrolli all olevale üksusele üle nende laenudega seotud kapitali summas [10-18] % laenude riskiga kaalutud varadest.
(235)
Tagamaks, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, on ümberkorraldamisteatise kohaselt vajalik osaluste omandamise keeld. Ümberkorraldamisteatise punktis 23 on selgelt märgitud, et „ettevõtjale ei tohi anda riigi vahenditest toetust, mida ta võib kasutada sellise turgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole ümberkorraldusprotsessiga seotud. Näiteks ei tohi juhul, kui see ei ole oluline ettevõtja elujõulisuse taastamiseks, rahastada riigiabist teiste ettevõtjate osakute omandamist või uute investeeringute tegemist.”
(236)
Komisjon märgib, et juba 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas viidati sellele, et ühendatud äriühingust saab elujõuline majandusüksus, mis peaks saavutama vastuvõetava omakapitali tootluse ja koguni kasumi. Elujõulisuse taastamine ei sõltu osaluste omandamisest. Vastupidi - komisjon leiab, et osaluste omandamise keeld tagab ümberkorraldamiseks vajalikuks peetava kapitali jäämise panka, aidates kaasa elujõulisuse taastamisele. Sellega seoses leiab komisjon, et Portugali võetud kohustus kehtestada osaluste omandamise keeld on vajalik, tagamaks ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga.
(237)
Mis puudutab omapanust, siis ümberkorraldamisteatise kohaselt peavad ümberkorraldamise kulusid lisaks riigile kandma ka panga varasemad investorid ja endised aktsionärid. See nõue tagab, et päästetavad pangad kannavad piisavat vastutust oma varasema käitumise tagajärgede eest, ja tekitab asjakohased stiimulid edaspidiseks käitumiseks.
(238)
Käesoleval juhul peab komisjon positiivseks asjaolu, et aktsionärid on kaotanud pangas oma osaluse ilma hüvitiseta. Seega osalevad nad piisaval määral kulude jagamises panga puhul, mille väärtus oli Portugali määratud kahe sõltumatu organisatsiooni hinnangul negatiivne. Samuti peab komisjon positiivseks asjaolu, et BPNi juhatus vahetati riigistamise protsessis välja.
(239)
Samas märgib komisjon ära, et erastataval pangal säilivad 245 miljoni euro väärtuses allutatud võlakirjade omanikud, kes võivad jätkuvalt saada kupongimakseid.
(240)
Ümberkorraldamisteatise punktis 26 on märgitud, et „pangad ei tohiks […] kasutada riigiabi hüvitise maksmiseks omavahendite (omakapital ja allutatud laenud) eest, kui tegevusest ei saada piisavat kasumit”.
(241)
Ümberkorraldamise ajal ei järginud BPN komisjoni põhimõtteid hübriidinstrumentide kohta, mis on esitatud ümberkorraldamisteatise punktis 26. Komisjon selgitas selles punktis, et kahjumi kompenseerimine abi saavate pankade äranägemise järgi (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu) eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine ei sobi ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku kulude jagamise eesmärgiga. Komisjon märgib, et kupongimaksete tegemine ei olnud selle põhimõttega kooskõlas ja see tuleks korvata põhjalikuma ümberkorraldamisega (55).
(242)
Komisjon leiab, et panga ulatuslik ümberkorraldamine võib olla kulude jagamatajätmise korvamiseks piisav.
(243)
Kuna aga pank on nüüd müümisel, tuleb kuni 31. detsembrini 2016 kehtestada ostuoptsioonide keeld, et tagada minimaalne kulude jagamine panga kapitaliomanike poolt.
(244)
Sellega seoses märgib komisjon ära Portugali võetud kohustuse tagada, et ümberkorraldamisele kaasa aitamiseks ei kasuta BPN, Banco BIC, ühendatud äriühing ega Portugal kuni 31. detsembrini 2016 mingeid ostuoptsioonidega seotud õigusi seoses allutatud laenudega, mille BPN on emiteerinud enne müügikuupäeva.
(245)
Komisjon märgib, et eespool põhjendustes 182-185 kirjeldatud abimeetmete, eelkõige tagatiste, kapitalisüsti ja eriotstarbelistele äriühingutele varade üleandmise eest tasumine ei ole kooskõlas komisjoni asjakohaste teatistega.
(246)
Riigi tagatiste hinnaks määrati 20 baaspunkti, mis on tunduvalt väiksem tasust, mis tuleks maksta finantseerimisasutuste emiteeritud kohustustele antavate riigi tagatiste eest makstavat tasu käsitlevate komisjoni eeskirjade kohaldamisel.
(247)
BPNi 2012. aasta veebruaris tehtud 600 miljoni euro suuruse kapitalisüsti eest ei saada ilmselgelt tasu, mis oleks kooskõlas rekapitaliseerimisteatisega. Portugali ametiasutused ei eeldagi kapitalisüsti eest tasu. Õigupoolest tehti kapitalisüst eesmärgiga võimaldada panga müüki negatiivse hinnaga.
(248)
Mis puudutab varade üleandmist eriotstarbelistele äriühingutele bilansilise väärtuse alusel, siis kuigi komisjon teoreetiliselt mõistab, et varade üleandmine kolmele eriotstarbelisele äriühingule kannab eesmärki kaitsta BPNi elujõulisust ja võimaldada selle müüki, on bilansilise väärtuse alusel üleandmise näol tegemist abiga, mis ei ole kooskõlas langenud väärtusega varade teatise peamiste nõuetega. Tuleb rõhutada, et üleandmine toimub bilansilise väärtuse alusel, mis ületab tunduvalt tegelikku majanduslikku väärtust, ja riigile ei ole mingit tasu ette nähtud. Langenud väärtusega varade teatises mööndakse, et võimalikke lahknevusi teatise peamistest kriteeriumidest, sealhulgas hinnakujundusega seotud kriteeriumidest, võib korvata põhjaliku ümberkorraldamisega. BPNi põhjalik ümberkorraldamine on tegur, mis võimaldaks komisjonil otsustada, et kõnealune meede on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. Seega võiks varade eriotstarbelistele äriühingutele üleandmist hinnata koos teiste BPNi toetuseks võetud meetmetega ja osana ulatuslikust ümberkorraldamisest.
(249)
Ümberkorraldamisteatise punktis 25 on sätestatud, et kui äriühingu päästmise etapis on finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil erandkorras loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest, tuleb see hüvitada ümberkorraldamise hilisemas etapis tehtava täiendava panusega, näiteks tagastusklausli ja/või konkurentsimoonutusi piiravaid lisameetmeid hõlmava ulatuslikuma ümberkorraldamise vormis.
(250)
Komisjon leiab, et BPNi ümberkorraldamine on piisavalt ulatuslik. Komisjon märgib esiteks, et pank on väike. Ümberkorraldamise tulemusena kaob BPN kui iseseisev pank. BICi poolt ülevõetava jaepanganduse valdkonna bilansimaht moodustab vähem kui 35 % BPNi riigistamiseelsest bilansimahust. Muudest tegevustest peale jaepanganduse on lõplikult loobutud.
(251)
Seetõttu võib komisjon järeldada, et kulude jagamine on BPNi ulatusliku ümberkorraldamisega seoses piisav.
6.3.3 Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed
(252)
Seoses konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et nende meetmete iseloom ja laad sõltub abisumma suurusest ning abi andmise tingimustest ja asjaoludest, aga ka selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutsema hakkab.
(253)
Kuigi BPNile antud abisumma on märkimisväärne, tuleks arvesse võtta BPNi väiksust. Nagu on märgitud ümberkorraldamisteatise punktis 32, analüüsib komisjon abi tõenäolist mõju neile turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust oma turul pärast panga elujõulisuse taastamist.
(254)
Sellega seoses märgib komisjon, et BPN ei jätka tegevust sama majandusüksusena nagu enne riigi sekkumist (56). BPN on teinud läbi riigistamise ja põhjaliku ümberkorraldamise. Seega hakkab turul konkureerima palju väiksem pank.
(255)
2008. aasta lõpul oli BPN bilansimahu järgi suuruselt seitsmes finantseerimisasutus Portugalis. Pärast riigistamist on panga suurus kahanenud, eelkõige hoiuste mahu vähenemise tulemusena. 2011. aastal oli BPN suuruselt 12. pank ja tema turuosa oli nii hoiuste kui ka laenude segmendis alla 1 %. Aastatel 2008-2011 vähenesid hoiused ja laenud ligi poole võrra.
(256)
Oma märkustes 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta teatas Portugal esiteks, et juba enne riigistamist oli BPNi turuosa ligikaudu [1-2] %. Teiseks, pärast riigistamist korraldati BPN ulatuslikult ümber ja tema suurust vähendati veelgi. Kolmandaks, ka pärast BICiga ühendamist on uue, ühendatud äriühingu turuosa Portugalis alla [ 1] %, sest BPNi turuosa on praegu ligikaudu [ 1 %] nii klientide laenude kui ka hoiuste segmendis ning BICi turuosa on ligikaudu [ 1 %] laenude segmendis ja [ 1 %] hoiuste segmendis.
(257)
Komisjon märgib ka, et pangandusvaldkonna müümine pakkumismenetluse kaudu andis konkurentidele võimaluse omandada BPNi kaubamärk ja äritegevus ning see piiras konkurentsimoonutusi.
(258)
Komisjon suhtub positiivselt ka põhjenduse 56 punktis xiii kirjeldatud dividendipoliitikasse.
(259)
Lisaks mainitakse ümberkorraldamisteatise punktis 44, et pangad ei tohi viidata riigi toetusele kui konkurentsieelisele oma finantstoodete turustamisel. Komisjon on rahul Portugali võetud kohustusega, et BIC ei viita riigiabi kasutamisele turunduskampaaniates ega investoritele suunatud teadetes.
(260)
Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas kavandatud meetmed on piisavad, võttes arvesse abisumma suurust ning asjaolu, et BPN rekapitaliseeriti, talle anti tagatised ja tema toetuseks võeti langenud väärtusega varadega seotud meetmeid, mille eest ei tasutud vastavalt asjakohaste teatiste nõuetele.
(261)
Eelkõige märkis komisjon, et panga esimese taseme omavahendite suhtarv on turul tegutsema hakates [10-18] %, mis ületab tunduvalt 2011. aasta lõpul nõutud miinimumi 9 % ja 2012. aasta lõpul nõutavat miinimumi 10 %.
(262)
Lisaks taotles BIC õigust müüa […] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt […] päeva (kuni […] % kogu laenuportfelli nimiväärtusest). Samuti taotles BIC CGD likviidsustoetuse säilimist kahes vormis. Esimene neist on kommertsväärtpaberite programmiga seoses [150-500] miljoni euro suuruse krediidiliini säilitamine riigi tagatisega kuni […] ja CGD kohustus mitte muuta krediidiliini tingimusi kuni […]. Teine on CGD võimaldatav uus, kuni [150-350] miljoni euro suurune krediidiliin, et korvata hoiuste mahu vähenemist alla 1,8 miljardi euro, kusjuures krediidiliini eest makstav tasu on Euribor + […] baaspunkti.
(263)
See peaks tagama, et ühendatud äriühing ei kasuta riigiabi konkurentide arvel kasvamise eesmärgil ja et abist tingitud konkurentsimoonutusi piiratakse asjakohaselt.
(264)
Arvestades pingelist turuolukorda ja Portugali pangandussektorile kehtestatud rangeid tingimusi seoses sündmustega, mis viisid vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamiseni, leiab komisjon, et need likviidsusliinid mõjutavad märkimisväärselt seda, millises ulatuses ühendatud äriühing suudab konkureerida teiste turuosalistega, kes ei ole riigiabi saanud.
(265)
Riigiabi võib seega pidada siseturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui kehtestatud on piisavad meetmed, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata samasugust riiklikku toetust mittesaanud konkurentide kahjustamiseks. Sellist toetust saanud ja mittesaanud pankade vahel peaksid kehtima jääma võrdsed võimalused. Lisaks ei tohiks riigiabi nõrgendada abi mittesaavate pankade motivatsiooni konkureerida, investeerida ja innovatsiooniga tegeleda ega luua turuletuleku tõkkeid, mis võiksid vähendada piiriülest tegevust.
(266)
Tuleb tagada, et ühendatud äriühing ei saaks konkurentsieelist, mis tuleneb likviidsusriski riigile üleandmisest ja kapitalitoetusest.
(267)
Piiramaks konkurentsimoonutusi, mis tulenevad asjaolust, et panga kapitalitase ületab miinimumnõuet (vt põhjendus 261), peaks komisjoni arvates juhul, kui laenude riigile tagastamise tulemuseks on riskiga kaalutud varade vähenemine, sellega kaasnema kapitali vähendamine vastavas ulatuses. Seetõttu on BPNi maksimaalset kapitalitaset puudutav Portugali kohustus vajalik selleks, et tagada ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga.
(268)
Teiseks leiab komisjon, et BPNi kommertsväärtpaberite programmiga seotud [150-500] miljoni euro suuruse krediidiliini kestus peaks piirduma […] aastaga. Samuti peaks teise likviidsusliini eest makstav tasu olema turutingimustega sarnasem ja see tuleks kehtestada tasemel Euribor + […] baaspunkti. Nendest piirangutest hoidumise vältimiseks peaks Portugal lisaks kuni 31. detsembrini 2016 taotlema komisjoni eelnevat heakskiitu kõikidele CGD või riigi poolt võimaldatavatele krediidiliinidele või tagatistele. Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks Portugali võetud kohustused likviidsusliinide suhtes; need on vajalikud selleks, et tagada ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga.
(269)
Kolmandaks, ümberkorraldamisteatis seostab ka osaluste omandamise keelu konkurentsimoonutustega. Teatise punktides 39 ja 40 selgitatakse, et „riigiabi ei tohi kasutada selleks, et kahjustada konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust” ja et „pangad ei tohi kasutada riigiabi konkureerivate äriühingute omandamiseks”. Komisjon on rahul Portugali võetud kohustusega rakendada osaluste omandamise keeldu kuni 31. detsembrini 2016, nagu on viidatud põhjenduses 236.
(270)
Lõpetuseks märgib komisjon, et BICi õigus anda probleemsed laenud riigile tagasi peaks lõppema alates […], mitte […] kuu möödudes müügikuupäevast. Komisjon leiab, et BICil on olnud võimalus kontrollida BPNi laene alates pakkumuse avamisest ja eriti pärast raamlepingu allkirjastamist 9. detsembril 2011. Lisaks on laenuportfelli juba kaks korda puhastatud: siis, kui kõige probleemsemad laenud anti 2010. aasta detsembris üle eriotstarbelistele äriühingutele, ja seejärel BICi poolt, kui ostja taotles õigust anda riigile tagasi täiendavad laenud, et saavutada laenude ja hoiuste suhe [110-150] %.
(271)
Komisjon märgib, et igasugune edasine tagastamisvõimalus pakub BICile kaitset halveneva majandusolukorra riski eest. Igasugune edasine „probleemsus” peegeldaks kõige tõenäolisemalt majandusolukorra halvenemist ja mõjutaks seega kogu pangandussektorit. BICi õigus anda probleemsed laenud riigile tagasi moonutab konkurentsi, sest ühelgi teisel pangal sellist võimalust ei ole. Tagastamise perioodi tuleks seetõttu lühendada ja see ei tohiks kesta kauem kui […]. Sellega seoses on komisjon rahul Portugali võetud kohustusega pidada kinni […] aasta tähtajast.
6.3.4 Järeldus
(272)
Kui kõik jaos 5.2 kirjeldatud kohustused täidetakse korrektselt, annab 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava piisavalt kinnitust sellele, et ühendatud äriühingu pikaajaline elujõulisus on taastatud, et on saavutatud piisav kulude jagamine ja et võetakse piisavaid meetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste piiramiseks. Seetõttu võib komisjon tunnistada 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatisega kooskõlas olevaks.
6.3.5 Järelevalve
(273)
Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on märgitud, et ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks peab liikmesriik korrapäraselt esitama üksikasjalikke aruandeid. Seega peab Portugal esitama komisjonile aruandeid iga kuue kuu järel alates käesoleva otsuse kuupäevast.
7. Järeldus
(274)
Komisjon avaldab kahetsust, et Portugal on õigusvastaselt rakendanud jaos 6.1.2 „Abi suuruse määramine” loetletud riigiabi, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Seda abi ja teisi käesolevas otsuses käsitletud abimeetmeid võib siiski pidada siseturuga kooskõlas olevaks, kui täidetakse jaos 5.2 kirjeldatud kohustused,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Järgmised Portugali võetud meetmed kujutavad endast riigiabi:
i.
CGD poolt enne riigistamist antud laenud;
ii.
CGD poolt BPNile pärast riigistamist ja enne müügitehingut antud laenud ja likviidsuslaenud, riigi sõnaselge tagatisega või ilma;
iii.
BPNi varade eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine bilansilises väärtuses enne ja pärast müügitehingut;
iv.
riigi kapitalisüst 15. veebruaril 2012;
v.
CGD poolt võimaldatavad likviidsusliinid, mida BIC on taotlenud ühendatud äriühingule;
vi.
BICi õigus anda riigile üle hoiused, mille hind on […] baaspunkti üle viitemäära, või saada riigilt vahe ulatuses tasu; ja
vii.
kohtuvaidlustega seotud kulude jätmine riigi kanda.
2. Lõikes 1 osutatud abimeetmed on siseturuga kooskõlas, arvestades jaos 5.2 esitatud kohustusi.
Artikkel 2
Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest teatab Portugal komisjonile meetmetest, mida ta on võtnud käesoleva otsuse täitmiseks. Lisaks esitab Portugal käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta üksikasjalikud aruanded; esimene aruanne esitatakse kuus kuud pärast käesoleva otsuse kuupäeva.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.
Brüssel, 27. märts 2012