РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
KOMISJONI OTSUS,
9. märts 2012,
mis käsitleb Riigiabi SA12522 (C 37/08) - Prantsusmaa - Otsuse Sernam 2 kohaldamine
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1616 all)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/398/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (2)
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. MENETLUSE ÜLDINE KONTEKST
(1)
23. mail 2001 kiitis komisjon heaks ümberkorraldusabi ettevõtjale SCS Sernam (usaldusühing), millest 2001. aasta detsembris sai Sernam SA („otsus Sernam 1”) (3).
(2)
20. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu lõpliku otsuse, millega kinnitas, et otsusega Sernam 1 heaks kiidetud 503 miljoni euro suurune abi sobib siseturuga kokku teatavatel tingimustel („otsus Sernam 2”) (4). Otsuses on viidatud ka siseturuga kokkusobimatule 41 miljoni euro suurusele täiendavale abile, mille Prantsusmaa peab tagasi nõudma.
(3)
24. juuni 2005. aasta kirjas esitas esimene kolmas isik („esimene kaebuse esitaja”) kaebuse otsuse Sernam 2 ebaõige kohaldamise kohta (5).
(4)
Lisaks esitas esimene kaebuse esitaja 22. veebruaril 2006 komisjoni vastu tegevusetushagi, sest komisjon ei olnud tema kaebuse suhtes meetmeid võtnud.
(5)
10. aprilli 2006. aasta kirjas esitas komisjonile kaebuse teine huvitatud isik, äriühing Mory Group („teine kaebuse esitaja”) (6).
(6)
Mõlema kaebuse esitaja hinnangul oli otsust Sernam 2 sisuliselt vääralt rakendatud ning nad nõudsid, et komisjon algataks uue ametliku uurimismenetluse selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2.
(7)
16. juuli 2008. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2 („menetluse algatamise otsus”). Komisjon väljendas nimelt kahtlusi selles, kas meetmed, mille Prantsusmaa on valinud otsuse Sernam 2 täitmiseks, sobivad selle otsusega kokku, ning viidanud võimalusele, et need meetmed võivad endast kujutada uut riigiabi.
(8)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (7). Kahe kaebuse esitaja argumentide kokkuvõte on esitatud põhjenduses 16. Sama otsusega kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkuseid selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2.
(9)
8. oktoobri 2008. aasta kirjas esitasid Prantsusmaa ametiasutused märkused menetluse algatamise otsuse kohta.
(10)
Komisjon sai huvitatud isikutelt asjakohased märkused. Esimene kaebuse esitaja edastas märkused 13. novembril 2008. Prantsusmaa riiklik raudtee-ettevõtja („SNCF”) esitas märkused 6. veebruaril 2009. Investeerimisfond Butler Capital Partners („BCP”) esitas märkused 9. veebruaril 2009. Komisjon edastas saadud märkused Prantsusmaale 25. märtsil 2009, andes talle võimaluse neid kommenteerida, ning sai Prantsusmaa ametiasutuste märkused esimese kaebuse esitaja märkuste kohta 7. mail 2009.
(11)
15. märtsil 2011 nõudis teine kaebuse esitaja komisjonilt uurimismeetmete rakendamist, et kontrollida otsuse Sernam 2 kohaldamise tingimusi. Komisjon vastas 18. mail 2011, viidates menetluse algatamise otsusest alates võetud uurimismeetmetele.
(12)
25. novembril 2009 ja 29. novembril 2011 esitas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele teabenõude. Vastused saadi vastavalt 15. jaanuaril 2010 ja 25. jaanuaril 2012.
1.2. RIIKLIKU MENETLUSE KONTEKST
(13)
3. jaanuaril 2007 nõudis äriühing Mory Group, et Prantsusmaa ametiasutused esitaksid kaks võlanõuet: 1) esimene äriühingu Sernam SA vastu seoses 41 miljoni euro suuruse summaga, mis kuulutati otsusega Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks ja mida tema arvates ei olnud Prantsusmaa tegelikult tagasi nõudnud, ning 2) teine Sernam SA saaja (nimetamata) vastu, kes sai ümberkorraldusabi, mida Prantsusmaa andis väidetavalt Sernam SA varade ülekandmise tehinguks (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4).
(14)
Majandus-, rahandus- ja tööstusminister lükkas teise kaebuse esitaja nõuded kirja teel tagasi. Äriühing Mory Group esitas nõuete rahuldamata jätmise otsuse kohta kaebuse Pariisi halduskohtule, viidates võimu kuritarvitamisele. Komisjonile teadaolevalt on see kohtuvaidlus veel pooleli.
(15)
Lisaks algatati 31. jaanuaril 2012 äriühingu Sernam Xpress („Sernam Xpress”) suhtes saneerimismenetlus. Sernam Xpress on äriühing, kes sai Sernam SA vara üleandmisel endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012.
2. KIRJELDUS
2.1. ETTEVÕTJA SERNAM
(16)
Ettevõtja Sernam tegevuseks on alates selle loomisest 1970. aastal SNCFi sisetalitusena olnud kiirkulleri- ning koondveoteenuseid (8).
(17)
1. veebruaril 2000 anti äriühingu Sernam tegevus tervikuna üle tütarettevõtjale ning sellega loodi SCS Sernam (usaldusühing). SCS Sernam muudeti aktsiaseltsiks 21. detsembril 2001. Äriühing Sernam SA hõlmas 2005. aastal 10 tegevat tütarettevõtjat ning maanteetranspordiga tegelevat äriühingut Sernam Transport Route.
(18)
17. oktoobril 2005 sai Sernam Xpress Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Äriühing Sernam Xpress kuulus 100 % ulatuses äriühingule Financière Sernam.
(19)
2006. aastal omandas BCP 51,8 % suuruse osaluse Sernam Xpress kapitalis. Samal ajal omandas Sernam Xpress Limoges asuva transpordiettevõtja Coulonge.
(20)
2011. aastal oli äriühingutel Financière Sernam ja Sernam Xpress kohustus enne eelarveaasta lõppu omavahendid taastada. Kuna BCP ei teinud vajalikku kapitalisisendit, tuli teha kaks toimingut.
(21)
Esiteks tegi Sernam Xpress 2011. aasta mais kaubamärgi Sernam kaudu oma tegevale tütarettevõtjale Sernam Services kapitalisisendi (selle väärtuseks on hinnatud 15 miljonit eurot).
(22)
Teiseks lõpetati 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevus ja ainuosanik Financière Sernam võttis üle selle vara (seda nimetatakse vara täielikuks üleminekuks).
(23)
Seetõttu kuulub kontserni Sernam praegu äriühing Financière Sernam ja endise Sernam Xpressi tütarettevõtjad, milleks on juba nimetatud äriühingud Sernam Services ja äriühing Aster („Aster”). Aster on endine Sernam Transport Route. Sernam Xpress müüs selle tütarettevõtja 2005. aasta detsembris ning andis soetajale käibegarantii. 2008. aasta märtsis ostis Sernam Xpress selle äriühingu tagasi (vahepeal oli sellest saanud äriühing Aster). Tagasiostmise ajal tegi Sernam Xpress äriühingu Aster jooksevkontole 5. miljoni euro suuruse kapitalisisendi. See jooksevkontole kantud summa jäeti äriühingule ASTER juulis peetud koosoleku ajal. 2011. aasta detsembris rekapitaliseeris Financière Sernam, kes oli vahepeal üle võtnud äriühingu Sernam Xpress (vt põhjendus 22), äriühingu ASTER, jättes tema jooksevkontole 5 599 998 eurot.
(24)
Kuna kontserni Sernam finantsseisund halvenes veelgi, algatati 31. jaanuaril 2011 äriühingute Financière Sernam ja Sernam Services suhtes saneerimismenetlus. 3. veebruaril 2011 algatati tütarettevõtja Aster likvideerimismenetlus, kusjuures tegevust ajutiselt jätkati. Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012.
2.2. 23. MAI 2001. AASTA OTSUS SERNAM 1
(25)
Komisjon lubas otsuses Sernam 1 SCS Sernam ümberkorraldamiseks abi summas 503 miljonit eurot. Abi lubati nimelt tingimusel, et Prantsusmaa võtab äriühingu müümise kohustuse. SCS Sernami kapitalist pidi 60 % üle võtma äriühing Geodis SA, tavaõiguslik transpordi- ja logistikaettevõte, (9) mis on noteeritud Pariisi börsi teisesel turul. Geodis SA oleks nii pidanud saama täielikult vastutavaks SCS Sernami võlgade eest (10) ning katma Sernami ümberkorraldamise lisakulud 67 miljoni euro ulatuses. SCS Sernam omalt poolt kohustus vähendama oma tootmiskohtade arvu 107st 72ni ajavahemikus 1999-2004, käivet 18 % ja töötajate arvu ning teostama ümberkorraldamise eespool nimetatud eelarvega ja selleks antud aja jooksul ehk enne 2004. aasta algust.
2.3. 20. OKTOOBRI 2004. AASTA OTSUS SERNAM 2
(26)
Komisjon nentis otsuses Sernam 2, et otsusega Sernam 1 lubatud 503 miljoni euro suurust abi maksti Sernam 1 otsuses ette nähtud tingimustest erinevatel tingimustel, eelkõige põhjustel, et Géodis võttis tagasi 15 % (mitte ettenähtud 60 %) äriühingu SCS Sernam kapitalist. Lisaks taganes Géodis kohustusest anda äriühingu ümberkorralduskuludeks 67 miljonit eurot.
(27)
Seoses nende asjaoludega kehtestas komisjon tingimused 503 miljoni euro suuruse ümberkorraldamisabi lubamiseks äriühingule Sernam SA. Need tingimused on esitatud otsuse Sernam 2 artiklis 3, mis on sõnastatud järgmiselt:
„Artikkel 3
1. Järgida tuleb järgmisi tingimusi, kui lõikest 2 ei tulene teisiti:
a)
Sernam võib arendada üksnes oma kiirsaadetiste lähetamist raudtee kaudu vastavalt Train bloc express (TBE) kontseptsioonile. Selleks tagab SNCF kõikidele pakkumises osalevatele ettevõtjatele, kes seda taotlevad, samad tingimused, mis anti Sernami’le kaubaveo raudteetranspordi TBE arendamiseks;
b)
seevastu peab Sernam kahe järgmise aasta jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast asendama terviklikult oma maanteetranspordivahendid ja -teenused ühe või mitme SNCFist juriidiliselt ja majanduslikult sõltumatu ning avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel valitud ettevõtte maanteetranspordivahendite ja -teenustega.
Sernam’i oma maanteetranspordivahendite ja -teenuste all mõeldakse kõiki maanteevahendeid, nimelt Sernam’i ettevõtte täies omanduses olevaid või liisitavaid/üüritavaid maanteetranspordi sõidukeid.
Ettevõtted, mis võtavad üle Sernam’i maanteetranspordi tegevuse, peavad tagama maanteetranspordi teenused tervikuna oma vahenditega.
2. Kui Sernam müüb oma aktivad paketina kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCF’iga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.”
(28)
Sernam 2 otsuses märkis komisjon ka, et Prantsusmaa ametiasutused andsid Sernamile 41 miljoni euro suuruse täiendava abi. Ta pidas seda abi siseturuga kokkusobimatuks ja andis Prantsusmaale korralduse abi tagasi nõuda.
2.4. SERNAM SA TEGEVUSE ÜLEKANDMINE ÄRIÜHINGULE FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Sernam 2 otsuse täitmise suhtes väidab Prantsusmaa, et ta pidas kinni artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustest. Ta selgitab, et SNCF kutsus pressiteates (11) kõiki huvitatud isikuid üles võtma ühendust pangaga ABN AMRO. 34 tööstus- ja finantskontsernilt ning konsortsiumilt küsiti arvamust seoses toimiku uurimisega. Esimese vooru vestluskutsed, mida ABN AMRO saatis isikutele, kellega toimiku suhtes konsulteeriti, sisaldasid pakkumiskutset äriühingu Sernam SA kõikide varade ülevõtmiseks (kiri oli inglise keeles ning selles oli kasutatud sõna assets).
(30)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud Sernami majandusliku olukorra tõttu võimalik saada positiivse väärtusega ettepanekuid. Kõik kõnealuse menetluse raames esitatud pakkumised oleks sõlmitud väga negatiivse väärtusega:
-
[1. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 120 miljonit eurot;
-
[2. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 90,4 miljonit eurot;
-
[3. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 90,4 miljonit eurot;
-
[4. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 65,2 miljonit eurot;
-
[5. kandidaat] (esialgne pakkumine): - 56,4 miljonit eurot.
(31)
Siduva pakkumise puudumise tõttu tegi Sernam SA juhatus äriühingu ülevõtmise pakkumise uue loodava äriühingu kaudu, mida esmalt nimetati Bidco, seejärel Financière Sernam.
2.4.1. Äriühingu Sernam tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmise tegelik kuupäev
(32)
Pakkumine esitati SNCFile 30. juunil 2005 ning SNCFi juhatus kiitis selle põhimõtteliselt heaks samal päeval. Läbirääkimiste protokolli ametlikuks sõlmimiseks kõikide osaliste vahel oli siiski vaja täita formaalsused. Läbirääkimiste protokoll SNCFi, Sernam SA, Sernam Xpressi (üks 10 tütarettevõtjast, mis kuulus 100 % ulatuses äriühingule Sernam SA ja mis loodi 2002. aastal) ning tulevase äriühingu Financière Sernam juhtide vahel sõlmiti 21. juulil 2005 (edaspidi „21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokoll”). Financière Sernam kanti äriregistrisse 14. oktoobril 2005. Toimingud äriühingu Sernam ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam (kirjeldatud üksikasjalikult järgmistes põhjendustes) teostati 17. oktoobril 2005.
2.4.2. Eri toimingud äriühingu Sernam tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam
(33)
Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et äriühingu tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus neljas etapis:
a)
SNCF rekapitaliseeris talle 100 % kuuluva tütarettevõtja Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses;
b)
Sernam SA suunas talle 100 % kuuluvale tütarettevõtjale Sernam Xpress kapitali, mis hõlmas kõiki aktivaid, sealhulgas punktis a kirjeldatud 57 miljoni eurost rekapitaliseerimist, ning äriühingu Sernam passivaid, välja arvatud üksnes nn finantskohustised (omakapitalilaen, mis äriühingul Sernam SA on kontserni SNCF ees, lepingu IBM-GPS ülesütlemisest tulenev passiva) summas 38,5 miljonit eurot (12). Vastutasuks sellele kapitalisisendile omandas Sernam SA osa äriühingust Sernam Xpress nimiväärtuses 100 eurot;
c)
seejärel suurendas Sernam Xpress kapitali 2 miljoni euro ulatuses, mille oli täies ulatuses andnud SNCF; pärast seda tehingut omandas SNCF suurema osa äriühingust Sernam Xpress;
d)
Sernam SA ja SNCF loovutasid 2 miljoni euro eest äriühingule Financière Sernam kogu neile kuuluva osa äriühingust Sernam Xpress, mis moodustas tervikuna viimati nimetatu kapitali.
(34)
Sernam SA likvideeriti juriidiliselt 15. detsembril 2005. Otsuse Sernam 2 kohaselt SNCFile tasumisele kuuluv 41 miljonit eurot kanti likvideerimisel kohustiste alla (13).
(35)
Toimingud on esitatud järgnevas tabelis:
(36)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolliga nähti lisaks sellele, et SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, ette SNCFi antavad garantiid äriühingule Financière Sernam (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjendustes 72-85), ning see, et komisjoni negatiivse otsuse korral kehtib lepingust taganemise klausel viis aastat pärast läbirääkimiste protokolli sõlmimist (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjenduses 117).
2.5. UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(37)
Komisjon soovis oma 16. juuli 2008. aasta otsuses kontrollida, kas Prantsusmaa on täitnud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, nagu ta seda väidab, ning kas 41 miljoni euro suuruse siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise menetlus, mille Prantsusmaa on valinud, st riigi võla kandmine Sernam SA pankroti arvele, võimaldas kõrvaldada kõnealusest abist tingitud konkurentsimoonutuse. Lisaks soovis komisjon kontrollida, et Sernam SA vara ülekandmise tehingust tulenevalt ei tekkinud uut siseturuga kokkusobimatut riigiabi.
2.6. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
2.6.1. Kaebuse esitajate märkused
(38)
Esimese kaebuse esitaja hinnangul ei olnud otsuse Sernam 2 tingimused Sernam SA varade müümisel täidetud.
(39)
Esiteks ei olnud võõrandamisel kinni peetud Sernam 2 otsuses sätestatud tähtajast, milleks oli 30. juuni 2005, kuna ülemineku toimingud kiideti heaks 17. oktoobril 2005 ning aktsiad ei võõrandatud samal päeval.
(40)
Siirdehinna osas on esimene kaebuse esitaja arvamusel, et see määrati kindlaks üksnes äriühingu Financière Sernam pakkumises viidatud hinna põhjal. See pakkumine oli iseenesest ebaseaduslik, sest selles eeldatakse uue abi saamist, eelkõige Sernam SA rekapitaliseerimist. Viimasena märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam Xpress ei olnud äriühingust Sernam SA sõltumatu äriühing, nagu on komisjon ka uurimise algatamise otsuses tõendanud.
(41)
Lisaks oli ülekandmise toimingute puhul tegelikult tegemist aktsiate müügiga (share deal), st abisaajat hoiti turul, vahetus vaid ettevõtte omanik.
(42)
Ta mõistab hukka ka selle, et rikuti tingimust korraldada müük läbipaistva ja avatud menetluse kaudu. Tema arvates oleks pärast Sernam SA ja Sernam Xpressi kahekordset rekapitaliseerimist tulnud pigem üldsusega konsulteerida ja panna enampakkumisele Sernam Xpressi müük, mitte aga Sernam SA müük.
(43)
Teiseks mõistab esimene kaebuse esitaja hukka manipulatsioonid varade ja kohustiste hindamisel ning müüdud ettevõtte väärtuse alahindamise.
(44)
Kolmandaks loetleb esimene kaebuse esitaja rea meetmeid, mis tema arvates kujutavad endast uut abi: rekapitaliseerimine 57 miljoni ulatuses, 41 miljoni suuruse ebaseadusliku abi sissenõudmata jätmine, nende finantsnõuete kustutamine, mis SNCFil oli Sernam SA vastu. Kõikide nende meetmete puhul oli tegemist siseturuga kokkusobimatu abiga.
(45)
Neljandaks märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam SA oleks tulnud pigem likvideerida kui võõrandada. Ta jagab komisjoni kahtlusi seoses teatava kulu arvessevõtmisega likvideerimise kulu arvutamisel ning on arvamusel, et Sernami ümberkorraldamise tegelik hind ei olnud mingil juhul madalam likvideerimise hinnast.
(46)
Esimene kaebuse esitaja järeldab, et Prantsusmaa ametiasutused ei taganenud üksnes kohustusest nõuda sisse siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi, vaid nad andsid ka uut abi vähemalt 95 miljoni eurot, millele tuleb lisada garantiidena antud eri abid.
(47)
Teine kaebuse esitaja ei ole omalt poolt uurimise algatamise otsuse kohta märkuseid esitanud.
2.6.2. Märkused huvitatud isikutelt, kelle hinnangul oli otsust Sernam 2 täidetud
2.6.2.1. SNCFi märkused
(48)
SNCFi hinnangul olid otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud. Ta väidab, et müüs kõik Sernami varad ühe paketina enne 30. juunit 2005 turuhinnaga äriühingule, kellega tal ei olnud õiguslikku seost, ning tegi seda läbipaistva ja avatud menetluse teel.
(49)
SNCFi väidete kohaselt olid ülekandmistehingud lahutamatud ja samaaegsed. Komisjon ei või seega viidata nende kunstlikule lahutamisele.
(50)
Ta on seisukohal, et negatiivse hinna puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõte, kui võõrandamise kulu on madalam likvideerimise kulust, mida kannab riik kui aktsionär, ja esitab üksikasjalikud märkused selle tõendamiseks.
(51)
Viimasena rõhutab ta, et 41 miljoni euro suuruse abi tagasimaksmise kohustus kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla.
2.6.2.2. Butler Capital Partners märkused
(52)
BCP täpsustab esmalt oma sekkumist Sernam Xpressi kapitali.
(53)
Teiseks kirjeldab BCP täpsemalt äriühingu Coulonge tagasiostmise eesmärki.
(54)
Kolmandaks vaidlustab BCP selle, et Sernam Xpressil oli pärast 57 miljoni euro ja 2 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist likviidsete vahendite ülejääk. BCP pidi likviidsuspositsiooni tõstmiseks vastuvõetavale tasemele tegema 6 miljoni euro suuruse kapitalisisendi, võttes arvesse finantskaotust.
(55)
Neljandaks vaidlustab BCP selle, et 41 miljoni euro suuruse abi kasum kanti äriühingule Sernam Xpress. BCP hinnangul on selline olukord võimalik üksnes juhul, kui oleks tõendatud, et Sernam SA tegevuse ülekandmine ei toimunud turuhinnaga. BCP sõnul toimus ülekandmine avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu. BCP tuletab ka meelde, et ülekandmise protsessiga kaasnes eksperdihinnang.
(56)
Sernami üle kontrolli omandamise tagajärgedega seoses analüüsib BCP kapitali suurendamist müügina ja on seisukohal, et vastavalt Banksi (14) ja SMI (15) kohtuotsustele ei kandu hüpoteetilise abi tagasinõudmine üle äriühingule Financière Sernam ega tema tütarettevõtjale Sernam Xpress.
2.7. PRANTSUSMAA MÄRKUSED
2.7.1. Otsuse Sernam 2 täitmise kohta
2.7.1.1. Müügi puhul tähtajast kinnipidamise kohta
(57)
Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et ostja jaoks juriidiliselt siduv äriühingu ülevõtmise pakkumine tehti 30. juunil 2005 ja SNCF võttis selle samal päeval vastu, mis muutis Prantsuse lepinguõiguse kohaselt kokkuleppe tagasivõtmatuks.
2.7.1.2. Müügihinna kohta
(58)
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et otsusega Sernam 2 ei keelatud negatiivse hinnaga müüki ning et kohtupraktika kohaselt võib see endast kujutada turuhinda.
(59)
Varad müüdi 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga, mis vastas summale, millega SNCF rekapitaliseeris äriühingu Sernam SA. See hind oli parem, kui esialgu tehtud ligikaudsed pakkumised, ning tegemist oli ainsa siduva pakkumisega, mida lepinguga SNCFile pakuti. Seda kinnitasid mitmed sõltumatud eksperdid (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings ja la Commission des Participations et Transferts).
(60)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul oli eelnevalt SNCFi teostatud rekapitaliseerimine lihtsalt üks toimimisvõimalus. Komisjon ei saa seetõttu Sernami varade turuväärtuse vaidlustamiseks viidata rekapitaliseerimisele, isegi kui turuhinna olemasolu välistas negatiivse hinna puhul igasuguse kvalifitseerimise abina.
2.7.1.3. Varade müügi kohta
(61)
Vastusena komisjoni analüüsile, mille kohaselt Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus kahe järjestikuse tehingu kaudu, st: 1) kontsernisisene varade ülekandmine äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress (sel ajal 100 % Sernam SA tütarettevõtja), 2) äriühingu Sernam Xpress müük äriühingule Financière Sernam, mis kujutas endast aktsiate müüki (share deal) ning mitte varade müüki, on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et tegemist on kunstliku ja põhjendamatu lahutamisega.
(62)
Esiteks vastasid ülekandmise tehingud nn kapitalisisendi ja võõrandamise tehingule, mida viidi ellu rekapitaliseerimise abil, st tegemist oli lahutamatu tehinguga, mis tehti kahel põhjusel: 1) Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud võimalik varasid müüa negatiivse hinnaga ja 2) tuli tagada, et ülevõtjal ei ole juriidilist seost SNCFiga.
(63)
Võttes arvesse majanduslikku olukorda - ettevõtja teenis püsivalt kahjumit (võõrandamisele eelneva nelja eelarveaasta jooksul kogunenud kahjum oli 309,2 miljonit eurot) -, olid Sernam SA varad üldise negatiivse väärtusega.
(64)
Selleks et täita Prantsuse õiguses esinevat nõuet, mille kohaselt ei tohi müük toimuda negatiivse hinnaga, ning tagada võõrandamise majanduslik erapooletus, kasutati võõrandatavate varade negatiivse väärtuse puhul järgmist tava: 1) ostja makstav hind on sümboolne, 2) kehtestada tuleb mehhanism, mille eesmärk on ostjale kahjude hüvitamine (kas müüja osalemine kapitali suurendamises enne võõrandamist või kustutab müüja võlanõuded, mis võõrandataval äriühingul olid).
(65)
Selleks et vältida olukorda, kus Sernam SA võlausaldajad seavad kahtluse alla tehingu kehtivuse või kasutavad vastuväite esitamise õigust, tuli varade pakett liita kohustistega, mis olid vajalikud äriühingu Sernam tegevuse jätkamiseks. Lihtsalt varade müük ei oleks võimaldanud nende kohustiste liitmist.
(66)
Seega tuli kasutada varade osalist ülekandmist, mis tuleneb Prantsusmaa äriseadustiku artiklites L236-16 kuni L236-21 sätestatud ettevõtete osadeks jagamise korrast. Sellega seoses täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et varade ülekandmine oli samaväärne müügiga, kuna tegemist oli samuti omandiõiguse ülekandmisega, mille eest tasuti kapitalisisendi saanud äriühingu emiteeritud väärtpaberitega.
(67)
Kuna vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2 ei võinud soetajal olla õiguslikku seost SNCFiga, siis ei olnud võimalik varasid otse paketina üle kanda äriühingule Financière Sernam, sest sel juhul oleks äriühingust Sernam SA saanud ülekandmise tõttu automaatselt äriühingu Financière Sernam aktsionär. See selgitab varade osalist ülekandmist äriühingule Sernam Xpress ning seejärel Sernam Xpressi võõrandamist äriühingule Financière Sernam.
(68)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei kujuta varade osaline üleminek mingil juhul kontsernisisest ülekandmist, sest Sernam Xpress on nn riiulifirma, keda on kasutatud äriühingu Sernam SA varade paketina paigutamiseks ainsal eesmärgil võimaldada nende ühel ajal võõrandamist soetajale - äriühingule Financière Sernam -, mitte aga emaettevõtja tegevuse jätkamiseks. Need varad paigutati hoiule ja kanti äriühingule Sernam Xpress üle turuhinnaga, et tehing realiseerida. Vara ülekandmisega kaasnes igal juhul omandiõiguse ülekandmine, mille jaoks Sernam Xpress emiteeris osa 100eurosest nimiväärtusest. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul näitab see meede endast varade ja kohustiste tegelikku väärtust pärast 57 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist.
(69)
Prantsusmaa ametiasutused on lisanud menetluse algatamise otsusele vastuseks esitatud tähelepanekutele õigusteaduste professori Nicolas Molfessis’i arvamuse, kelle sõnul: „[P]rantsuse õiguse […] kohaselt ei olnud SNCFil võimalik kanda äriühingu Sernam varasid paketina otse üle äriühingule Financière Sernam; kohaldatavate õigusnormide põhjal oli SNCFil kohustus kasutada ülekandmise ja võõrandamise tehingut, et täita komisjoni kehtestatud piiranguid:
-
kuna Prantsuse õiguses ei ole negatiivse hinnaga müümise mõistet, ei olnud tehingut võimalik teostada turuhinnaga - nagu komisjon nõudis - ilma eelneva rekapitaliseerimiseta;
-
Prantsuse õiguses ei ole võla ülekandmise mõistet ning seades lepingu ülekandmise tingimuseks kõikide lepingupoolte eelneva kokkuleppele, mida on tegelikkuses võimatu saavutada, eeldas tegevuse jätkamiseks vajalik põhitegevusega seotud kohustiste ülekandmine varade osalise ülekandmise meetodi kasutamist, et kõnealune takistus ületada. Varade osalise ülekandmise meetodi kasutamine nõudis ettevõtja Sernam Xpress kasutamist vaheastmena, et pidada kinni komisjoni esitatud tingimusest, mille kohaselt ei tohi olla õiguslikku seost võõrandaja ja ülevõtja vahel.
Äriühingu Sernam rakendatud skeemi tuleb käsitada varade paketina võõrandamisena:
-
ülekandmise ja võõrandamise tehingut, mis on praktikas hästi tuntud, on kassatsioonikohus alati käsitlenud varade võõrandamisena, juhul kui on ilmne, et kaks toimingut on lahutamatud; viimaste puhul oli lõppkokkuvõttes tegemist varade ülekandmisega;
-
kahtlemata iseloomustab käesolevat juhtu lahutamatus; osaliste vahel allkirjastatud eri lepingutest nähtub väga selgelt tahe käsitada eri toimingud vastastikku sõltuvatena ning et ainus lõppeesmärk on Sernami varade ülekandmine äriühingule Financière Sernam.”
(70)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul müüdi Sernam SA varad paketina äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning tehti seda turuhinnale vastava hinnaga pärast avatud, läbipaistva, tingimusteta ja mittediskrimineeriva hankemenetluse raames peetud võõrandamist käsitlevaid läbirääkimisi vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2.
2.7.1.4. Valikumenetluse avatud ja läbipaistva laadi kohta
(71)
Prantsusmaa ametiasutuste jaoks on sisuliselt vale väide, mille kohaselt ei viidanud Sernam SA varade võimalikele soetajatele edastatud toimikus Sernam Xpressi, vaid Sernam SA varade müügile. Lisaks ei tähendanud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse nõue uue hankemenetluse korraldamist pärast rekapitaliseerimist, sest sel on üksnes otsene mõju hankemenetlusele ja sellest tulenevale negatiivsele hinnale.
2.7.1.5. Õiguspärase ootuse kohta
(72)
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et nähes sõnaselgelt ette võimaluse võõrandada äriühingu Sernam varad paketina, tekitas otsus Sernam 2 SNCFi juhatuses kui Prantsusmaa ametiasutustes põhjendatud lootuse seoses asjaoluga, et neil oli lubatud sellisel viisil tegutseda. Riigiabi käsitleva uurimismenetluse algatamisel eirati seega õiguspärast ootust, mis Prantsusmaa ametiasutustel oli otsuse Sernam 2 põhjal, ning seda enam, et nad tegutsesid komisjoni suhtes täiesti läbipaistvalt, edastades talle kõik vajalikud selgitused võõrandamise meetodi kohta.
2.7.2. Äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress üle kantud varade ja kohustiste hindamisel tehtud väidetavate manipulatsioonide kohta
(73)
Seoses väidetavate manipulatsioonidega väärtuse hindamisel lükkavad Prantsusmaa ametiasutused esmalt tagasi 22 miljoni suuruse väärtuskärpe varade hindamisel. Võõrandamisele järgneva varade osalise ülekandmise tehingu suhtes kohaldatavate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei tulnud hinnata bilansilist netoväärtust, nagu väidab esimene kaebuse esitaja, vaid tegelike varade ja kohustiste väärtust. Neid väärtusi hinnati turuhinna või sõltumatute ekspertide hinnangute põhjal. Kehtivaid raamatupidamiseeskirju kohaldati ka edasilükatud maksustamisest tulenevate soodustuste väärtuse hindamisel. Kaubamärgiportfelli hindamisel põhineti Euroopa Komisjoni hinnangul, mis tehti 23. mai 2001. aastal, mil SNCF tegi kapitalisisendi äriühingusse SCS Sernam.
(74)
Kohustiste väärtuse hindamise osas on Prantsuse ametiasutused seisukohal, et üle kanti üksnes kapitalisisendi saanud äriühingu tegevuse jätkamiseks vajalikud kohustised. Lisaks vastas negatiivse firmaväärtuse hindamine üksnes raamatupidamisarvestusse kantud 57 miljoni euro suurusele negatiivsele turuväärtusele.
2.7.3. Äriühingult Sernam Xpress 41 miljoni euro suuruse abi sissenõudmise kohustuse puudumise kohta
(75)
Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et aktsiate müümise (share deal) ja varade omandamise (asset deal) eristamine, millele tuginesid komisjoni väited kohtuasjades SMI (16) ja CDA, (17) ei ole kõnealusel juhul asjakohane.
2.7.3.1. Tehingu kontsernisiseseks ülekandeks ja aktsiate müümiseks lahutamise kohta
(76)
Põhjendustes 61-70 kirjeldatud põhjustel on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmine ei kujuta endast kontsernisisest ülekandmist ja seejärel aktsiate müümist (share deal), vaid varade võõrandamist kolmandale isikule.
(77)
Lisaks märgivad nad, et äriühingu Sernam Xpress turuhinnas oleks kindlasti arvesse võetud 41 miljoni euro suuruse võla olemasolu, kui abi oleks olnud üle kantud. Sellisel juhul oleks negatiivne hind olnud 98 miljonit eurot (57 + 41). Negatiivne makstud hind ehk hind, mida Financière Sernam tegelikkuses sai, oli vaid 57 miljonit eurot. Seega säästis müüja 41 miljonit eurot, aga just temale jäi seega abist saadav majanduskasu. Nad viitavad sellega seoses Banksi kohtuotsusele (18).
2.7.3.2. CDA ja SMI kohtuotsuste tingimuste täitmise kohta
(78)
Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Euroopa Kohus on oma CDA kohtuotsuses seisukohal, et asjaolu, et CDA jätkas abi saavate ettevõtjate tegevust, ei tõenda iseenesest tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet (19).
(79)
Euroopa Kohus täpsustas, et tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet ei olnud, kuna CDA maksis äriühingu LCA vara ülevõtmisel turuhinnale vastavat hinda (20).
(80)
Prantsusmaa ametiasutuste väitel ei kantud tehinguga, millega Sernam Xpress omandas omandiõiguse Sernam SA varade ja osaliselt kohustiste üle nende turuhinnaga, äriühingule Sernam Xpress tegelikult üle 41 miljoni euro suurusest abist tulenevalt eelist. Lisaks ei saa komisjon viidata asjaolule, et pärast vara tagasiostmist oli Sernam SA nn tühi kest, kellelt ei ole võimalik tagasi nõuda siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi. Sellise juba CDA kohtuotsuses esitatud väite lükkas Euroopa Kohus tagasi (21).
(81)
Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et Sernam SA varade paketina võõrandamine oli võimalus, mille nägi sõnaselgelt ette komisjon. Asjaolu, et SNCF müüs äriühingu Sernam varad turuhinnaga äriühingule läbipaistva ja avatud menetluse teel, ei saa mingil juhul käsitada kõrvalehoidmisena.
(82)
Seda enam, et komisjon ise oli arvamusel, et selline kõrvalehoidmine oli välistatud, „kui abisaajaks olnud äriühingu vara terviklik üleminek toimub turuhinnaga ja menetluses, mis ei ole tingimuslik ja on avatud kõikidele selle äriühingu konkurentidele” (22).
(83)
Seoses komisjoni väitega, (23) mille kohaselt ei võimaldanud tehing üksnes varasid hoiustada, nagu on lubatud CDA kohtuotsuses, vaid võimaldas ka luua struktuuri, et rahastada uusi investeeringuid nagu äriühingu Coulonge tagasiostmine, tuleb nentida, et äriühing Sernam Xpress omandas äriühingu Coulonge Services samal ajal, kui BCP võttis üle äriühingu Sernam Xpress, ning et Sernam Xpress võis äriühingu Coulogne omandamise teoks tegemisel tugineda uutele rahalistele vahenditele, mille sisestas BCP, kui see Sernam Xpressi üle võttis.
(84)
Seega on vastupidiselt komisjoni väljendatud kahtlustele täidetud ka see kriteerium, mida Prantsusmaa ametiasutused peavad CDA kohtuotsuse nn kolmandaks kriteeriumiks.
2.7.4. Äriühingule Sernam Xpress ja/või äriühingule Financière Sernam suunatud uue abi kohta
(85)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis esineva uue abi (SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses; SNCFi antud garantiid äriühingule Financière Sernam; lepingust taganemise klausel) kohta leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et kuna müük toimus turuhinnaga avaliku ja läbipaistva hankemenetluse teel ning likvideerimiskulust madalama kuluga, siis ei olnud tegemist abiga.
(86)
Lisaks oli äriühingu Financière Sernam esitatud negatiivne hind kooskõlas sõltumatute ekspertide hinnanguga.
(87)
Prantsusmaa ametiasutused täpsustavad, et lepingust taganemise klausel lisati 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli äriühingu Financière Sernam nõudel ning üksnes tema kaitsmiseks komisjoni negatiivse otsuse vastu. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud sellist liiki klausli puudumisel võõrandamine võimalik ning nad väidavad, et komisjon ei seadnud sellist klauslit kahtluse alla ühe eelmise juhtumi puhul (24).
3. KOMISJONI HINNANG
3.1. SERNAM 2 OTSUSE ARTIKLI 3 PÕHJENDUSE MEELDETULETAMINE
(88)
Komisjon tuletab esmalt meelde, et käesolev menetlus algatati vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artiklile 16, sest komisjonil olid andmed, et Prantsusmaa oli kuritarvitanud otsuses Sernam 2 sätestatud tingimustel lubatud abi ning teinud seda pärast otsuses Sernam 1 sätestatud tingimustel lubatud abi kuritarvitamist.
(89)
Komisjon on seisukohal, et tuleb meelde tuletada otsuse Sernam 2 artiklis 3 sätestatud tingimuste kehtestamise põhjused (26):
„[…] arvestades eespool täheldatud abi kuritarvituslikku rakendamist ja ümberkorraldamiskava kestuse pikendamist, hindab komisjon, et Sernam peab andma erilise vastumeetme, tõmbudes kestvalt tagasi põhimõtteliselt ületootlusega turusegmentidelt, selleks et oleks võimalik õigustada ühe osa kõnealuse abi heakskiitmist.
Riigiabi andmine struktuurilise ületootluse või koguni languse olukorras olevatel turgudel vahetuks tagajärjeks oleks nimelt võimaldada ühel ettevõttel, kes oleks pidanud oma tegevuse lõpetama avaldunud raskuste tõttu, hõivata kunstlikult äärmiselt suure nõudlusega turuosi konkureerivate ja rahaliselt elujõuliste ettevõtete arvelt. Ka tuleb vältida, et abil oleks ebasoovitav mõju tõrjuda suure nõudlusega turult rahaliselt elujõulisi ettevõtteid selliste ettevõtete kasuks, mis ei ole võimelised oma vahenditega ellu jääma.
Selles mõttes hindab komisjon, et Sernam peab oma tegevuse kestvalt lõpetama nendel ületootlusega turusegmentidel, antud juhul maanteid mööda lähetatava tavalise ühendvedude/kiirsaadetiste turul.
Kuigi Sernam on sellist tagasitõmbumist juba alustanud, hindab komisjon, et see ei ole piisav ning peab jätkuma. Sellepärast peab ta vajalikuks kehtestada tingimused, mis a) võimaldavad Sernam’il jätkata oma arengut uuendusliku mitmekesistamise suunas arendatava turusegmendi suunas (mis ei ole seega ületootlusega) ja b) võimaldavad asendada stagneerunud või languses olevate ületootlusega turusegmentidel Sernam’i teenuseid teiste ettevõtjate teenustega (mille tulemuseks on Sernam’i turuosade vabastamine nendel segmentidel).
[…]
Komisjon meenutab ka, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud Sernam’i tervikuna müügi korral (aktivad ja passivad) tuleb igal juhul kohaldada otsuse tingimusi (Sernam’i maanteetegevuse ülevõtmine teiste ettevõtete poolt ja Sernam’i tegevuse mitmekesistamine raudteevedude suunas). Seevastu, kui Sernam peaks müüma oma aktivad „paketina”, meenutab komisjon, et neid kahte eespool nimetatud tingimust ettevõtte ümberkorraldamise kohta ei kohaldata, kuna Sernam ei ole enam tegev oma praeguses õiguslikus vormis ning on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”
(90)
Otsuses Sernam 2 on Sernam SA jaoks seega ette nähtud kaks eri müügistsenaariumi: Sernam SA müük tervikuna (varad ja kohustised), ning üksnes varade müük. Esimese võimaluse puhul kehtivad varad ja kohustised omandava äriühingu suhtes otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused. Teisel juhul need tingimused ei kehti.
(91)
Lisaks tuleks meelde tuletada laiemat konteksti, milles on tehtud komisjoni otsused Sernam 1 ja Sernam 2. Pidevalt puudujäägis olev äriühing Sernam SA sai riigilt tegevusabi, mida talle andis emaettevõtja SNCF ning mis oli vajalik äriühingu säilimiseks.
(92)
Tuli lõpetada sellise äriühingu kunstlik elushoidmine, mis hõlvas põhjendamatult turuosi, kuid ei olnud konkurentsivõimeline. Sellest tulenevalt pidi riik ühest küljest lõpetama äriühingu Sernam SA rahastamise ning teisest küljest tuli lõpetada rahastamisega tekitatud konkurentsimoonutused või võtta tasakaalustavaid meetmeid. Seega tuli tagasi nõuda 41 miljoni euro suurune ebaseaduslik ühisturuga kokkusobimatu abi, mida anti äriühingule Sernam ajavahemikus 2001-2004, ning vastumeetmena 503 miljoni euro suurusele ümberkorraldusabile tuli peatada tasakaalustavad meetmed, et vabastada turuosa.
(93)
Komisjon nendib esmalt, et viis, kuidas Prantsusmaa kavatses jõustada 2004. aasta otsust, läheb otseselt lahku selles sätestatud eesmärkidest. Tegelikult jätkasid Prantsusmaa ametiasutused tegevusabi andmist kõnealuse otsuse rakendamise varjus ning olid sunnitud säilitama äriühingu majandusliku järjepidevuse, vabastamata turuosi ja püüdes hoopiski tugevdada selle konkurentsipositsiooni.
(94)
Praeguses etapis on vaja süstemaatiliselt uurida vahendeid, mida Prantsusmaa ametiasutused kasutasid eesmärkide saavutamiseks.
3.2. OTSUSEGA SERNAM 2 LUBATUD ABI KURITARVITAMINE
(95)
Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimused ei olnud täidetud. Seega saab komisjon piirduda selle kontrollimisega, kas otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. Meeldetuletusena esitatakse selle lõike sõnastus, mis on järgmine:
„Kui Sernam müüb oma aktivad paketina ajavahemikus praegusest kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.”
(96)
Nagu alljärgnevalt tõendatud, ei ole Prantsusmaa neid tingimusi täitnud.
3.2.1. Tegevust ei kantud üle 30. juuniks 2005
(97)
Prantsusmaa ametiasutuste ja esimese kaebuse esitaja märkustest nähtub, et 30. juunil 2005 kiitis SNCFi juhatus põhimõtteliselt heaks üksnes äriühingu Financière Sernam siduva pakkumise. Läbirääkimiste protokoll, mis kohustas kõiki osalisi tehingut teostama, allkirjastati aga alles 21. juulil 2005 ning ülekandmise eri toimingud teostati alles 17. oktoobril 2005.
(98)
Komisjon järeldab sellest, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam ei toimunud hiljemalt 30. juunil 2005, mis oli aga vajalik otsusega Sernam 2 sätestatud tingimuse täitmiseks. Ainuüksi sellest piisab järeldamaks, et Prantsusmaa kuritarvitas abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.
3.2.2. Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast müüki (27)
(99)
Müügileping ELi liikmesriikide õiguskorras tugineb Rooma õiguses väljaarendatud põhimõtetele (emptio venditio). Müük seisneb vara omandiõiguse ülekandmises teatava hinna maksmise vastu. Hind peab olema positiivne, nagu rõhutab Prantsusmaa valitsus Prantsuse õiguse kohta.
(100)
Tehing, mille puhul isik, kes tahab vara või varade omandiõigust üle kanda, pakub raha isikule, kes vara üle võtab, ei kujuta endast müüki, vaid teistsugust liiki lepingut.
(101)
Käesoleval juhul maksis SNCF rekapitaliseerimise käigus 59 miljonit eurot, millest 57 miljonit äriühingule Sernam SA, 2 miljonit äriühingule Sernam Xpress, ning andis äriühingule Financière Sernam erinevaid garantiisid. Äriühingu Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse tegemine SNCFile ja Sernam SA-le tühistab Sernam Xpressi rekapitaliseerimise, aga mitte tehingu teisi osi. Seega ei või SNCFi ja Financière Sernami vahel sõlmitud lepingut käsitleda müügilepinguna. Seda ei vaidlusta ka Prantsusmaa ametiasutused, kes selgitavad, et Sernam SA eri toimingute ülekandmine Financière Sernamile ei kujuta endast müüki, sest Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud neil võimalik teostada sellise tulemusega müüki.
(102)
Komisjon järeldab, et SNCFi ja Financière Sernam vahel sõlmitud leping ei kujuta endast müüki. Just sel põhjusel ei ole järgitud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, sest müüki ei toimunud. Sellest järelduvalt kuritarvitas Prantsusmaa abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.
3.2.3. Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna ülekandmist (varad ja kohustised)
(103)
Isegi kui käsitada tegevuse ülekandmist äriühingult Sernam SA äriühingule Financière Sernam müügina, on otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 eeltingimuseks see, et müük hõlmab üksnes varasid ja mitte äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised). See tuleneb otsuse Sernam 2 põhjendusest 217, mis on esitatud käesoleva otsuse põhjenduses 89.
(104)
Nagu väidetud jaotises 2.4, kasutas SNCF Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam äriühingule Sernam SA 100 % kuuluvat tütarettevõtjat, kandes sellele üle Sernam SA varad ja kohustised, välja arvatud teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Enne seda ülekannet oli SNCF rekapitaliseerinud äriühingu Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ning need uued rahalised vahendid lisati ülekantud varadele. Pärast ülekannet rekapitaliseeris SNCF omakorda äriühingu Sernam Xpress 2 miljoni euro ulatuses. Sernam Xpressi aktsiad müüdi seejärel äriühingule Financière Sernam sama summa (2 miljoni euro) eest.
(105)
Nagu viidatud jaotises 2.7.1.3, õigustavad Prantsusmaa ametiasutused seda tehingut Prantsuse õiguse ja otsusest Sernam 2 tuleneva kahekordse piiranguga.
(106)
Nad märgivad, et tehingu üldine tulemus on samaväärne varade müügiga. Seega peab see olema võrreldav Sernam SA varade paketina müügiga vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2.
(107)
Komisjon jõudis erinevale järeldusele kahel põhjusel.
3.2.3.1. Ülekandmine hõlmab varade ja kohustite ülekandmist paketina ülekandmist kontsernisiseselt ning sellele järgneb need üle võtnud tütarettevõtja aktsiate müük (share deal)
(108)
SNCFi teostatud tehing võimaldas äriühingul Financière Sernam omandada Sernam Xpressi aktsiad ja seega teostada aktsiate müügi (share deal).
(109)
Esmalt tegi SNCF toimingu, mille puhul Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on Prantsuse õiguse kohaselt tegemist nn varade (tegelikkuses varade ja kohustuste) osalise ülekandmisega. Siiski ei saa seda tehingut isegi eraldi analüüsituna liigitada varade müügiks kolmandale isikule. See toimus 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga ja seega ei ole tegemist müügiga (vt jaotis 3.2.2). Lisaks ei hõlma see üksnes varasid, vaid ka kõiki kohustisi, välja arvatud Sernam SA teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Tegemist oli seega Sernam SA tervikuna ülekandmisega (varad ja kohustised), ning mitte üksnes varade müügiga (vt ka jaotis 3.2.3.2).
(110)
Ülekandmine toimus 100 % oma valduses olevale tütarettevõtjale, äriühingule Sernam Xpress, kes oli eriotstarbeline majandusüksus ning loodud selleks, et võtta üle Sernam SA varad ja kohustised ainsa eesmärgiga müüa need tagasi äriühingule Financière Sernam. Ülekandmine ei toimunud seega kolmandast isikust ja SNCFist sõltumatule ettevõtjale.
(111)
Teiseks müüdi Sernam Xpressi aktsiad äriühingule Financière Sernam, mille puhul ei olnud samuti tegemist varade müügiga kolmandale isikule, vaid aktsiate ülekandmisega või aktsiate müügiga (share deal) ning seega ettevõtja tervikuna ülekandmisega.
(112)
Seega ei ole kummagi SNCFi tehingu puhul tegemist Sernam SA varade paketina müügiga äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused ei ole täidetud.
3.2.3.2. Ülekandmine ei piirdu varadega, vaid hõlmab äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised)
(113)
Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217, mida on nimetatud käesoleva otsuse põhjenduses 89, on selgelt eristatud varade müüki ja Sernam SA müüki tervikuna (varad ja kohustised). Sellest põhjendusest nähtub selgelt, et kui Prantsusmaa ametiasutused pidid müüma Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised), nagu nad kavatsesid teha otsuse Sernam 2 vastuvõtmise ajal, siis oli neil kohustus täita otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimusi.
(114)
Eri ülekandetoimingute tulemuseks on see, et Financière Sernam omandas Sernam 2 otsuse vastuvõtmisel Sernam Xpressi omandades Sernam SA varad ja kohustised tervikuna, välja arvatud järgmised erandid: ühest küljest suurenesid varad 57 miljoni eurot Sernam SA kasuks ja 2 miljoni eurot Sernam Xpressi kasuks (vt ka käesoleva otsuse jaotis 3.2.4) ning teisest küljest vähenesid kohustised omakapitalilaenu võrra, mida äriühing Sernam SA oli saanud kontsernilt SNCF, lepingu IBM-GPS ülesütlemisest tulenevate kohustiste võrra ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise kohustuse võrra.
(115)
Need pidevad tasaarveldused ei saa olematuks teha asjaolu, et Sernam SA varad ja kohustiste põhiosa kanti esmalt üle Sernam Xpressile ja seejärel Financière Sernamile.
(116)
Tegevuse ülekandmine ei kujuta seega varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised) üleminekut, välja arvatud mõned erandid. Ka sel põhjusel ei ole seega otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused täidetud.
3.2.4. Ülekandmine ei piirdunud nende varade müügiga, mida Sernam SA omas otsuse Sernam 2 tegemise ajal, vaid neile lisandus 59 miljonit eurot
(117)
Varade osas märgib komisjon, et 59 miljoni euro suurune summa lisati äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress rekapitaliseerimisega ning et majanduslikus plaanis, võttes arvesse äriühingu Financière Sernam tehtud 2 miljoni suurust makset, lisati rekapitaliseerimisega 57 miljonit eurot. Selline varade lisamine ei ole lubatud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 2.
3.2.5. Tegevuse ülekandmine ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel
(118)
Prantsusmaa ametiasutused korraldasid esmalt läbipaistva ja avatud menetluse. SNCF aga ei saanud selle menetluse kaudu ühtegi siduvat pakkumist.
(119)
Pärast läbipaistva ja avatud menetluse ebaõnnestumist sõlmiti leping Sernam SA eri tehingute ülekandmise kohta äriühinguga Financière Sernam. Kuna viimane ei osalenud iseseisvalt läbipaistvas ja avatud pakkumises, ei toimunud tegevuse ülekandmine läbipaistva ja avatud pakkumise teel.
(120)
Seetõttu ei ole täidetud ka otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused.
3.2.6. Täidetud ei ole varade müügi lõppeesmärk
(121)
Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217 on selgitatud varade müügi lõppeesmärki järgmiselt:
„Sernam […] on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”
(122)
Varade müügi lõppeesmärk oli seega vabastada turuosad ja Sernam SA varad ning võimaldada kolmandal isikul neid varasid kasutada. Varade müügi eesmärk oli seega katkestada Sernam SA majandustegevus.
(123)
Äriühingu Sernam SA oli tervikuna omandanud selle juhtkond ning see ühendati hiljem äriühinguks Financière Sernam. Seega on olemas täielik majanduslik järjepidevus, ettevõtja vabastati suurest võlast ning ta sai uusi rahalisi vahendeid 59 miljoni euro ulatuses, millest 57 miljonit jäävad majanduslikult SNCFile. Seetõttu lisaks asjaolule, et rakendatud tehingu puhul ei täidetud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 tingimused, ei võimalda see ka saavutada kõnealuse otsusega taotletud eesmärke. See viib hoopiski majandusliku üksuse tugevdamiseni, mis võib veelgi süvendada konkurentsimoonutusi, mida püüti otsuses sätestatud meetmetega leevendada.
3.2.7. Prantsusmaa esitatud argumendid ei võimalda tõendada otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 täitmist
(124)
Prantsusmaa väidet, mille kohaselt on tehtud tehingud täies ulatuses samaväärsed varade müügina paketina müügina, ei saa heaks kiita. Tegelikult on varade paketina müügi esmaseks iseloomustavaks jooneks see, et see ei põhine aktsiate müügil. Seega ei saa komisjon nõustuda väitega, mille kohaselt mitu eri õigustoimingut (varade ja kohustiste osaline ülekandmine, seejärel aktsiate müük ehk share deal) on samaväärsed vastava õigustoiminguga (varade müük), kuna üks tegelikult rakendatud õigustoimingutest vastandub uuritud õigustoimingule.
(125)
Samuti ei saa õigeks tunnistada väidet, mille kohaselt Sernam SA varade müümine otse äriühingule Financière Sernam ei ole Prantsuse õiguse kohaselt võimalik. Esmalt tuleb meelde tuletada, et otsus Sernam 2 jättis Prantsusmaale selle täitmiseks kaks võimalust. Eeldades, et varasid ei olnud võimalik müüa, oli Prantsusmaa ametiasutustel siiski võimalus otsus rakendada, järgides otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 1 ette nähtud võimalust (piirata Sernam SA tegevust üksnes kiirsaadetiste lähetamisega raudtee kaudu, teostada maanteevedu allhanke korras). Teiseks, kui kolmandast isikust võlausaldajad olid tõepoolest vastu negatiivse hinnaga müügile, siis oleks Sernam SA võinud korraldada kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse, mille raames võinuks toimuda varade müük.
(126)
Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskuseid otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad pidanud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduse osas. Kuna Prantsusmaa ametiasutused külastasid komisjoni 24. novembril 2004 ning saatsid 21. detsembril 2004 talle ametliku kirja, milles teavitasid varade müügist paketina, jätmata aga esitamata peamised asjaolud, siis tuleb toonitada, et Prantsusmaa ei teavitanud komisjoni selle ümberkorraldamiskava muudatusest, mille komisjon oli Sernam 2 otsuses heaks kiitnud. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (28) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et liikmesriik ei või ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevalt nõusolekut saamata.
(127)
Komisjon ei ole seega kunagi andnud oma nõusolekut Sernam SA tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam, mida Prantsusmaa tegi.
3.2.8. Järeldus: Prantsusmaa ei järginud otsuse Sernam 2 artiklit 3 ning kuritarvitas 503 miljoni euro suurust abi
(128)
Kokkuvõtteks on komisjon arvamusel, et otsuse Sernam 2 artiklit 3 ei järgitud. Seega kuritarvitati 503 miljoni euro suurust ümberkorraldamisabi, mida lubati otsusega Sernam 2 teatavatel tingimustel.
3.2.9. 503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga
(129)
Kuna abisaaja kasutas 503 miljoni euro suurust abi, rikkudes otsust Sernam 2, siis ei sobi see kõnealuse otsuse põhjal kokku siseturuga.
(130)
Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud abi kokkusobivuse põhjendusi, siis järeldab komisjon, et 503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga ning see tuleb tagasi nõuda, lisades sellele alates vahendite käsutusse andmise päevast kogunenud intressi.
(131)
Abi tuleb tagasi nõuda nii äriühingult Financière Sernam kui ka tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Financière Sernami majandustegevust, mida varem teostas Sernam SA (tänaseks likvideeritud) ning seejärel Sernam Xpress (kelle vara võttis Financière Sernam üle vara täieliku ülekandmise kaudu). Tegelikult on põhjust arvata, et esmalt võttis Sernam Xpress kontsernisisest tehingu kaudu üle kõik Sernam SA vara ja osa kohustistest. Sernam Xpress jätkab seega Sernam SA majandustegevust (vt ka üksikasjalik teave jaotises 3.3). Seejärel sai vara täieliku ülekandmise tõttu Financière Sernamist äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane. Pärast seda jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning said seega jätkuvalt kasu esialgselt äriühingule Sernam SA antud 503 miljoni euro suurusest abist.
3.3. 41 MILJONI EURO SUURUSE ABI TAGASINÕUDMINE
(132)
41 miljoni euro suurune abi, mida Prantsusmaa pidi otsuse Sernam 2 abisaajalt tagasi nõudma, kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla.
(133)
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et vastavalt otsuse Sernam 2 artiklile 4 oleks pidanud selle asjaolu tõttu, et Sernam SA tegevus kanti äriühingule Financière Sernam üle nende arvates läbipaistva ja avatud menetluse teel, tagasinõudmise kohustusega hõlmama üksnes äriühingu Sernam SA.
(134)
Otsuse Sernam 2 artikkel 4 on sõnastatud järgmiselt:
„Sernam’i osaline või terviklik müük peab toimuma turuhinnaga ning läbipaistva ja kõikidele tema konkurentidele avatud menetluse teel. Nendel tingimustel tuleb 41 miljoni euro suurune abi äriühingul Sernam tagastada, kui see veel eksisteerib.”
(135)
Artiklis 4 eristatakse seega Sernam majandustegevuse jätkamist ja katkemist. Tegevuse kadumise korral ei nõuta tagasimaksmist neilt, kes omandasid varad turuhinnaga läbipaistva ja avatud menetluse teel.
(136)
Komisjon märgib lisaks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus peavad oma kohtupraktikas neid tegureid määravaks.
(137)
SMI kohtuotsuses (29) eristatakse abi saanud tegevuse müügi korral kaht võimalust, st äriühingu aktsiate müük, mille järel abi saanud ettevõtja säilitab oma juriidilise isiku staatuse (share deal), ning äriühingu varade osalist või täielikku müüki teisele äriühingule, pärast mida toetatud majandustegevust ei teosta enam sama juriidiline isik (asset deal).
(138)
Aktsiate müügi ehk share deal’i kohta otsustas Euroopa Kohus järgmist (30):
„[…] kui äriühing, mis on saanud ebaseaduslikku riigiabi, müüakse turuhinnaga, st kõrgeima hinnaga, mida erainvestor on valmis maksma tavaliste konkurentsitingimuste korral niisuguses olukorras oleva ettevõtte eest, nimelt pärast riigiabi saamist, siis sellisel juhul on abi osa hinnatud turuhinna kohaselt ja arvesse võetud ostuhinnas. Sellistel tingimustel ei saa ostjat pidada võrreldes teiste turuosalistega eelise saanuks (vt selle kohta 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas Banks: C-390/98, EKL 2001 lk I-6117, punkt 77).
Antud juhul säilitab äriühing, kellele ebaseaduslikku riigiabi on antud, oma juriidilise isiku staatuse ning jätkab ise riigiabiga toetatud tegevuste elluviimist. Seega saab nimelt see äriühing kõnealuse abiga seotud konkurentsieelise ning seega tuleb seda äriühingut kohustada tagasi maksma abiga võrdne summa. […]”
(139)
Varade omandamise (asset deal) kohta väidab Euroopa Kohus järgmist (31):
„Kindlasti on võimalik, et juhul kui luuakse eraldatud äriühinguid, et jätkata abi saanud ettevõtja tegevust olukorras, kus see ettevõtja on pankrotistunud, võidakse vajaduse korral nõuda asjaomase abi tagasimaksmist ka sellistelt äriühingutelt, kui tehakse kindlaks, et nad saavad tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Sellise juhuga võiks olla tegemist nimelt olukorras, kui need eraldunud äriühingud omandavad likvideeritava äriühingu varad ilma turutingimustele vastavat hinda maksmata või kui on tehtud kindlaks, et selliste äriühingute loomise tulemusena hiiliti mööda abi tagasimaksmise kohustusest.”
(140)
Samasugune eristamine esineb Seleco kohtuotsuses (32). Selles kohtuotsuses kinnitab Euroopa Kohus, et komisjon võib olla sunnitud nõudma, et abi tagastamine ei piirduks ainult esialgse äriühinguga, vaid ulatuks ka äriühingule, mis tagab viimase kestvuse tänu talle üle kantud tootmisvahenditele, kui ülekandmise teatud asjaolud võimaldavad tuvastada majandusliku järjepidevuse kahe ühingu vahel. Euroopa Kohus nõustus ka, et majandusliku järjepidevuse kindlakstegemisel võib asjakohaseks pidada järgmiseid asjaolusid: ülekandmise ese (vara ja kohustised, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), ülekandmise hind, kes on ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionärid või omanikud, ülekandmise hetk (pärast uurimise algust, menetluse algatamist või lõplikku otsust) või tehingu majanduslik loogika (33).
(141)
Asjakohane on ka märkida, et SMI ja Seleco kohtuasjade puhul toimus varade müük kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse kaudu ning kohtuniku järelevalve all. Need hõlmasid üksnes kõiki võlausaldajaid puudutaval menetlusel oleva äriühingu osa varasid. Lisaks ei olnud Euroopa Kohus kindlaks teinud, et need ei vastanud turutingimustele.
(142)
Üldkohus analüüsis varade omandamist (asset deal) CDA kohtuotsuses (34) ning tegi nimelt kindlaks, kas vaadeldud juhul oli andmeid, mis võimaldasid järeldada, et varade osalise müügiga hoiduti kõrvale abi tagasinõudmise korraldusest. Üldkohus oli seisukohal, et vaadeldud juhul ei olnud komisjon sellist tahet kindlaks teinud ning et CDA ei saanud tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Üldkohus tegi sellise järelduse kahe fakti põhjal: müük piirdus varade osaga, mis müüdi paketina ning selline tegutsemisviis (st paketina müük) võimaldas saada suurema summa, kui oleks saadud kõnealuseid varasid eraldi müües.
(143)
Seetõttu tuleks uurida Sernam SA tegevuse ülekandmist äriühingule Financière Sernam, võttes aluseks Euroopa Kohtu ja Üldkohtu välja töötatud kriteeriumid, et teha kindlaks, kas on asjakohane nõuda tagasimaksmist äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster.
(144)
Seoses kõikide varade ja kohustuste ülekandmisega äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress, välja arvatud kolm rahalist kohustist (omakapitalilaen, mida äriühing Sernam SA oli võtnud kontsernilt SNCF, lepingu IBM-GPS ülesütlemisest tulenev kohustis, ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine), on komisjon arvamusel, et ülekandmine hõlmas äriühingut tervikuna (vt jaotis 3.2.3). Seega on Sernam SA ja Sernam Xpressi vahel olemas majanduslik järjepidevus. See eristab käesolevat juhtumit SMI, Seleco ja CDA kohtuotsuse asjaoludest, sest nende puhul oli tegemist üksnes varade osalise müügiga. Lisaks toimus ülekandmine kontsernisiseselt. See toimus pärast seda, kui komisjoni oli teinud lõpliku otsuse nõuda abi tagasi, ning selle ainus majanduslik loogika oli võimaldada Sernam 2 tegevuse jätkumist ilma Sernam 2 otsuse artiklis 3 kehtestatud tingimusi täitmata. Seega on kõik kriteeriumid olemas, et tõendada majanduslikku järjepidevust vastavalt käesolevale otsusele ning Seleco kohtuotsusele.
(145)
Komisjon märgib siiski, et Sernam Xpressi ülekandmine ei toimunud turutingimustel. Sernam Xpressi ülekandmine toimus negatiivse hinnaga ning ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel (vt jaotis 3.2.5). 57 miljoni euro suurusele negatiivsele hinnale, mis saadi tegevusabina ja võimaldas katta Sernam Xpressi 2005.-2008. aasta kahjumi, (35) lisandub SNCFi võlanõude kustutamine Sernam SA suhtes summas 38,5 miljonit eurot (vt põhjendus 27). Lõpuks nendib komisjon, et äriühingule Sernam SA jäävateks kohustisteks on võlad kolmandate isikute ning mitte SNCFi ees. 57 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga võimaldas SNCF äriühingul Sernam Xpress vähemalt ajavahemikus 2005-2008 oma võlanõuded täielikult täita. Kui aga SNCF oleks müünud üksnes varad positiivse hinnaga, siis oleks Sernam SA võlad kolmandatele isikutele olnud täidetud üksnes müügist saadud tulu ulatuses. See on veel üks tõend selle kohta, et lepinguline tasakaal SNCFi ja äriühingu Financière Sernam vahel ei vastanud turutingimustele.
(146)
Samuti tuleks märkida, et 57 miljoni euro suurune negatiivne hind on suurem kui edutu hankemenetluse käigus saadud parim pakkumine, milleks oli 56,4 miljoni euro suurune negatiivne hind (teise ringi pakkumine [kandidaat 5]).
(147)
Ülekandmine võimaldas Sernam Xpressil vältida 41 miljoni euro suurust tagasinõudmise korraldust, mis lasus äriühingul Sernam SA, ning võimaldas tal jätkata Sernam SA tegevust ilma abi tagasi maksmata ja otsuse Sernam 2 artikli 3 tingimusi täitmata.
(148)
Neil põhjustel järeldab komisjon, et Sernam SA tegevuse Sernam Xpressile ülekandmise tõttu sai Sernam Xpress antud abiga seotud konkurentsieelisest jätkuvalt kasu. Kahe äriühingu vahel oli olemas majanduslik järjepidevus ning ülekandmine tähendab äriühingul Sernam SA lasuva abi tagasinõudmise korraldusest kõrvalehoidmist.
(149)
SMI ja Seleco kohtuotsuses on selgitatud, et ebaseaduslikku abi saanud äriühingu aktsiate müük aktsionäri poolt kolmandale isikule ei mõjuta abi saanud äriühingu kohustust abi tagasi maksta. Seetõttu ei vabastanud Sernam Xpressi aktsiate müümine äriühingule Financière Sernam äriühingut Sernam Xpress kohustusest maksta tagasi 41 miljoni euro suurune abi.
(150)
Äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam ühinemisel kandus abi tagasinõudmise kohustus üle äriühingule Financière Sernam. Lisaks jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning nad said jätkuvalt abi esialgselt äriühingule Sernam SA antud 41 miljoni euro suurusest abist.
(151)
Järgmises punktis 3.4 esitatud põhjustel tuleb tagasi lükata Prantsusmaa ametiasutuste argumendid turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõtte kohaldamise kohta.
3.4. SERNAM XPRESSILE ANTUD UUE ABI KOHTA
(152)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on esitatud teatav arv meetmeid, mis võivad endast kujutada uut abi (vt põhjendus 36 eespool). Komisjon peab kontrollima, kas need meetmed kujutavad endast uut abi ning kas need võib vajaduse korral kuulutada siseturuga kokkusobivateks.
(153)
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul olid kõik need meetmed kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. SNCF kandis Sernam SA tegevuse üle äriühingule, kes tegi läbipaistvas ja avatud hankemenetluses parima pakkumise, ning isegi kui see hind oli negatiivne, oli see riigile kui aktsionärile Sernami likvideerimisest odavam.
(154)
Komisjon on seisukohal, et abi tagasinõudmise olukorras ei tule kohaldada erainvestori põhimõtet. Riik tegutses abi tagasinõudmisel lähtuvalt kohustustest, mis tal ELi õiguse alusel on, mitte aga riigi kui aktsionärina.
(155)
Komisjon täheldab ka, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 on varade müüki nähtud võrdväärsena artikli 3 lõikes 1 sätestatud tasakaalustavate meetmetega. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 40 (36) kohaselt ei või kahjukandmise lõpetamist käsitleda tasakaalustava meetmena. SNCFi ja Financière Sernami vahel kokkulepitud negatiivne hind näitab, et tegemist on kahjukandmise lõpetamisega, mis ei ole samaväärne tasakaalustava meetmega. Kõnealusel juhul kujutab negatiivne hind endast äriühingule antavat tegevusabi, mis on oma loomult sobimatu konkurentsimoonutuste vähendamiseks.
(156)
Juhul kui nõustuda Prantsusmaa kaitstava seisukohaga, siis saaks Prantsusmaa kõrval hiilida kohustusest nõuda äriühingult Sernam SA ning tema majandustegevust jätkavatelt äriühingutelt tagasi 41 miljoni euro suurune abi, mis kuulutati otsusega Sernam 2 kokkusobimatuks siseturuga, ning 503 miljoni euro suurune abi, mida kuritarvitati. Selline tulemus oleks ilmselgelt vastuolus Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt peab liikmesriik abi viivitamatult tagasi nõudma, kasutades kõiki tema käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas äriühingu vara konfiskeerimine ja vajaduse korral selle likvideerimine, kui äriühing ei ole võimeline abi tagasi maksma (37).
(157)
Prantsusmaa kaitstava seisukoha heakskiitmine põhjustaks ka eraettevõtjate ja avalik-õigusliku äriühingute diskrimineerimist. Samal ajal kui riik nõuaks eraettevõtjalt abi tagasi, vajaduse korral kuni selle likvideerimiseni, võiks avalik-õiguslik äriühing seda vältida üksnes põhjusel, et riigile on odavam müüa äriühing pigem negatiivse hinnaga kui nõuda tagasi ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi, mida see on saanud.
(158)
Neil põhjustel on komisjon seisukohal, et Prantsusmaa ei saa kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja põhimõtet, et vältida 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis sätestatud meetmeid seoses riigiabi mõistega.
(159)
Seega tuleb teha kindlaks, kas kõnealuste meetmetega anti äriühingutele Sernam Xpress või Financière Sernam eelis. Kuna need kaks äriühingut liitusid, siis ei ole vajalik eristada kummalegi antud eeliseid. Kolm muud abi olemasolu kriteeriumi on täidetud: meetmeid on rahastatud avalik-õigusliku äriühingu - SNCF - ressurssidest; SNCF kujutab endast avalik-õiguslikku asutust, mis on riigi väga tugeva järelevalve all; seega saab eelise andmist seostada riigiga. Kuna Sernam Xpress ja Financière Sernam tegutsesid maanteeveo valdkonnas, mis on liidus avatud konkurentsile, oli eelise tõttu risk moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.
3.4.1. Asjaolu kohta, et SNCF rekapitaliseeris Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses
(160)
Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam SA oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. See eelis kanti seejärel teiste varade ja kohustistega üle äriühingule Sernam Xpress.
3.4.2. Asjaolu kohta, et SNCF rekapitaliseeris Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses
(161)
Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam Xpress oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. Komisjon märgib siiski, et SNCF sai äriühingult Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse, mis tühistab 2 miljoni euro suuruse rekapitaliseerimise, mis seega ei andnud äriühingule eelist.
3.4.3. SNCFi võlanõuete kustutamine Sernam SA suhtes
(162)
Nagu selgitatud põhjenduses 33, ei hõlma Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam, SNCFi võlanõudeid Sernam SA-le summas 38,5 miljonit eurot. Neid võlanõudeid kustutades andis SNCF vastava summa ulatuses eelise äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam.
3.4.4. SNCFi antud garantiide kohta
(163)
Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam andis SNCF järgmised garantiid:
-
võttis kohustuse lõpetada kindlaks määratud tähtaja jooksul konkreetse tegevuskoha (Valenton) arendamise, mis on vajalik TBE käitamiseks, makstes hilinemise korral trahvi üks miljon eurot;
-
võttis kohustuse katta võimalik uute käitamiskohtade üüri suurenemine, piirdudes maksimaalselt kolme miljoni euro suuruse vahe kinnimaksmisega;
-
pikendas äriühingust Sernam üleviidud […] raudteelaste tagasipöördumise õigust kolme aastani;
-
pikendas kolme aasta võrra sotsiaalprotokolli, millega tagati […] Sernami töötajatele ümberklassifitseerimine SNCFis vallandamise korral Sernamist;
-
SNCF tagas TBE jätkusuutlikkuse (38) ja juurdepääsu TBE-le (39). Selleks maksis SNCF Sernam Xpressile 3 miljonit eurot.
(164)
Esimese kahe garantii suhtes on selge, et need annavad eelise äriühingule Sernam Xpress ja Financière Sernam. Nende kahe garantii puudumisel oleks pidanud äriühingud Sernam Xpress ja Financière Sernam kõnealuseid kulusid ise toetama.
(165)
TBE garantiide suhtes arvab komisjon, et need vähendavad oluliselt äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam riski. Seetõttu annavad garantiid neile eelise.
(166)
Prantsusmaa sõnul sai raudteelastele antud garantiidest tegelikult kasu SNCF. SNCF viis teatava arvu raudteetöölisi üle tööle äriühingusse Sernam SA. Raudteetöölistel, kelle kulu kattis Sernam SA, oli õigus lihtsa taotluse alusel tagasi pöörduda SNCFi. Erastamise kartuses pikendas SNCF ajavahemikku, mille jooksul raudteetöölised võivad oma õigust kasutada, et vältida nende massilist tagasipöördumist, mis oleks olnud SNCFile kulukam.
(167)
Komisjon leiab, et selle garantii puudumisel oleksid raudteetöölised tegevuse ülekandmise ajal väga tõenäoliselt taotlenud oma tagasipöördumist SNCFi. Sernam Xpress oleks pidanud need asendama uute töötajatega eraõigusliku staatuse all. Komisjon on seisukohal, et kõnealusel juhul oleks uute töötajate töötasu oleks ilmselt olnud väiksem raudteetööliste omast ning see oleks Sernam Xpressi jaoks hüvitanud lisakulud selle tõttu, et nende töökogemus oli väiksem, või raskuste tõttu, mis tekkisid sellest, et väga lühikese aja jooksul tuli tööle võtta suur arv uusi töötajaid.
(168)
Seoses ümberklassifitseerimise garantii kolme aastani pikendamisega on Prantsusmaa seisukohal, et tegemist on SNCFi tööle võetud teatavate töötajate isikliku õigusega. Äriühingud Financière Sernam ja Sernam Xpress ei ole selle kokkuleppe osalised.
(169)
Komisjon ei ole selle analüüsiga nõus. See garantii muudab töötajate selleks ajavahemikuks äriühingusse Sernam Xpress jäämise ahvatlevamaks, ilma et Sernam Xpress peaks tasuma vähimatki lisakulu.
(170)
Komisjon järeldab, et SNCFi antud garantiid 21. juuli 2005. aasta protokollis, välja arvatud garantii raudteetöölistele, annavad äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam eelise.
(171)
Samas kui esimese kolme aasta garantiide väärtust on lihtne arvudesse panna (üks miljon eurot, kolm miljonit eurot ja kolm miljonit eurot), ei ole see nii töötajate ümberklassifitseerimise garantii puhul. Prantsusmaa pidi kindlaks määrama suurema töötasu, mida Sernam Xpress ja Financière Sernam oleksid pidanud töötajatele nende garantiide puudumise korral maksma, et saavutada sama eesmärk.
3.4.5. Müügihinna kohta
(172)
Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 164 arutles komisjon ka selle üle, kas äriühingu Financière Sernam makstud negatiivne hind vastas turuväärtusele. Selles suhtes märgib komisjon, et vahepeal ühinesid Sernam Xpress ja Financière Sernam ning et äriühingule Financière Sernam antud võimalik abi, mis seisnes liiga kõrges negatiivses hinnas, ei ületanud 57 miljonit eurot, mida Sernam Xpress sai uue abina. Seetõttu ei ole enam vajalik esitada arvamust küsimuse kohta, kas ostja võis abi saada.
3.4.6. Järeldus uue abi olemasolu kohta
(173)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli meetmed, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse jaotises 3.4, kujutavad endast uut abi äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam.
3.4.7. Siseturuga kokkusobimatus ja tagasinõudmine
(174)
Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud ühtegi põhjendust abi kokkusobivuseks siseturuga, järeldab komisjon, et see abi ei sobi kokku siseturuga ning tuleb tagasi nõuda koos intressiga.
(175)
Abi tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad Sernam Xpressi (ühendatud äriühinguks Financière Sernam) majandustegevust.
3.5. LEPINGUST TAGANEMISE KLAUSLI KOHTA
(176)
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on lepingust taganemise klausel juhuks, kui Euroopa Komisjon teeb viie aasta jooksul alates läbirääkimiste protokolli sõlmimisest negatiivse otsuse. Ka see klausel võib kujutada endast uut abi. Sellisel juhul seisneks õiguskaitsevahend siiski selle kohaldamata jätmises. See saavutati, kuna klauslit tegelikult ei kohaldatud. Seetõttu ei ole vaja kõnealust klauslit edasi analüüsida.
3.6. ÕIGUSPÄRASE OOTUSE KOHTA
(177)
Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väide, mille kohaselt viis, kuidas komisjoni suhtes vastavalt koostöö kohustusele heauskselt käituti (nagu külaskäik komisjoni 24. novembril 2004 ning nende 21. detsembri 2004. aasta kiri), tekitas õiguspärase ootuse, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam on kooskõlas otsusega Sernam 2 ja ELi õigus ei saa takistuseks olla.
(178)
Prantsusmaa esitatud teave piirdub aga komisjoni teavitamisega varade paketina müügi valikust, ilma et kirjeldataks Sernam SA varade ülekandmise tehingu peamiseid osi. 21. detsembri 2004. aasta teatises komisjonile on üksnes viidatud avatud ja läbipaistva varade võõrandamise protsessi korralduse teatud punktidele eesmärgiga saavutada turuhinnaga müük enne 30. juunit 2005.
(179)
Komisjoni tähelepanu ei juhitud ühelegi järgmisele punktile:
1)
asjaolu, et kavandatud võõrandamine tugines kontsernisisesele varade ja kohustiste ülekandmisele ühe juriidilise isiku (Sernam Xpress) piires, millele järgnes teise üksuse võõrandamine (share deal);
2)
asjaolu, et osa kohustistest kanti üle koos varadega ning et Sernam SA kohustisteks jäid üksnes 41 miljoni euro suuruse abi tagasinõudmise korraldus ning SNCFi võlanõuded summas 38,5 miljonit eurot;
3)
asjaolu, et Prantsusmaa oli valmis rekapitaliseerima äriühingud Sernam SA ja Sernam Xpress, juhul kui ülevõtmise pakkumine juhtuks olema negatiivse hinnaga.
(180)
Nende andmete puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik oletada, mil viisil Prantsusmaa lõpuks otsust Sernam 2 rakendab. 21. detsembri 2004. aasta teatise põhjal võib hoopiski eeldada, et võõrandamine toimub kohustisi eraldamata ning positiivse hinnaga, kuna on märgitud, et: „[k]ohe pärast võõrandamist kasutatakse sellest saadud tulu juriidilise isiku Sernam passivate, mille hulka kuulub siseturuga kokkusobimatu abi, tagasimaksmiseks tavapäraste riiklike menetluste raames.”
(181)
Kui Sernam SA varade eest pakutava negatiivse hinna puhul selgus rekapitaliseerimise võimalus (kolmas punkt) alles pakkumiste vastuvõtmisel, pidi Prantsusmaa olema üldiselt teadlik põhimõttest müüa varad koos osa kohustistega (teine punkt) juba siis, kui ta koostas oma 21. detsembri 2004. aasta teatist. Igal juhul ei saa Prantsusmaa ametiasutused väita, et neil oli õiguspärane ootus, kui nad ei olnud neist sisulistest tõsiasjadest teavitanud komisjoni 21. detsembril 2004 ega pärast seda.
(182)
Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskusi otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad kindlasti pidanud pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduses, mis vastab ELi lepingu artikli 4 lõikega 3 ette nähtud lojaalse koostöö põhimõttele. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (40) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et vastavalt sellele üldpõhimõttele ei või liikmesriik ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevat nõusolekut saamata.
(183)
Lisaks ei andnud komisjon kunagi oma nõusolekut Prantsusmaa rakendatud tehingule kanda Sernam SA tegevus üle äriühingule Financière Sernam.
(184)
Komisjon järeldab seega, et õiguspärasele ootusele ei saa tugineda ei Prantsusmaa ega abisaajad.
4. ABI TAGASINÕUDMINE
(185)
Komisjon järeldas, et otsuse Sernam 2 tingimused ei ole täidetud. Seetõttu rakendati määruse nr 659/1999 artikli 16 kohaselt vääralt otsusega Sernam 2 lubatud abimeetmeid. Kuna Prantsusmaa ei ole põhjendanud abi kokkusobivust siseturuga, siis on abi siseturuga kokkusobimatu. Prantsusmaa peab seega võtma kõik meetmed, et abi koos intressiga tagasi nõuda.
(186)
Abimeetmete summa on 503 miljonit eurot. See hõlmab osa mitmesugusest ümberkorraldamisabist summas 2 938 miljonit franki ehk 448 miljonit eurot. Abisummad on esitatud 30. aprilli 2003. aasta otsuse tabelis 3, mille peamiseid osi sisaldab järgmine tabel:
(miljonit Prantsuse franki
Algkapital
44
Kahjumi rahastamine 2000
698
Kahjumi rahastamine 2001
252
Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi kapitalisisend
1 300
Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi omakapitalilaen
250
Raudteetöölistega seonduv lisakulu
394
Ümberkorraldamisabi kokku
2 938
(187)
503 miljoni euro suuruse summani jõudmiseks tuleb lisada pagasi- ja pressilepingutega seoses ülekantud abisummad suuruses 34 miljonit eurot ning tarnelepingutega seoses ülekantud summa 21 miljonit eurot.
(188)
Põhjalikumalt on seda käsitletud 23. mai 2001. aasta otsuses Sernam 1.
(189)
Abi tõhusaks ja viivitamatuks tagasinõudmiseks peavad Prantsusmaa ametiasutused esitama kuupäeva, mil eri abisummad abisaaja käsutusse anti (41). Sellest kuupäevast alates tuleb iga meetme puhul arvutada tagastusintressi liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (42).
(190)
Samuti tuleb tagasi nõuda juba otsuses Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi ning lisada sellele samal meetodil arvutatud intress.
(191)
57 miljoni euro suurune reakapitaliseerimine, 38,5 miljoni euro suuruste võlanõuete kustutamine, mis SNCFil olid Sernam SA suhtes, ning garantiid, mida SNCF andis Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam (välja arvatud raudteetöölistele antud garantiid) kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Need uued abisummad tuleb tagasi nõuda koos samal meetodil arvutatud intressiga. Tagasinõutavate summade arvutusmeetodi puhul viitab komisjon käesoleva otsuse põhjendustele 171 ja 189.
(192)
Tagasinõutava abisumma kindlaksmääramisel võib Prantsusmaa arvesse võtta võimalikku summat, mida SNCF sai Sernam SA likvideerimisel seoses 41 miljoni suuruse abi tagasimaksmise (koos intressiga) ja/või omakapitalilaenuga (koos intressiga).
(193)
Juhul kui SNCFi kõik võlanõuded maksti tagasi, siis ei saa Prantsusmaa võtta arvesse summat, mida SNCF tõenäoliselt tagasi nõudis pärast SA likvideerimist, vaid üksnes seda osa tulust, mis jääb alles siis, kui kahest kirjendatud abisummast on maha arvatud Sernam SA kohustisse kantud võlanõuete kogusumma.
(194)
Abi, sealhulgas esialgu äriühingutele Sernam SA ja Sernam Xpress antud abi, tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning selle tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Sernam Xpressi (liidetud äriühinguga Financière Sernam) majandustegevust, mida enne seda teostas Sernam SA.
(195)
Pole mingit kahtlust, et Sernam Xpress ja selle tegevad tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster jätkasid Sernam SA majandustegevust, kuna Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmisega, mille viis ellu Prantsusmaa, taotleti just seda eesmärki. Lisaks selgub toimikust, et Sernam Xpress, Sernam Services ja Aster jätkasid pärast abi saamist tegevust vastavalt Sernam SA senisele äriplaanile ja sama personaliga. Seejärel lõpetas Financière Sernam, kes oli ainuosanik, 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevuse ja võttis üle selle vara. Seega on Financière Sernam äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane ja selle majandustegevuse jätkaja, sest praegu on just Financière Sernam tegevate tütarettevõtjate Sernam Services ja Aster omanik ning juhib nende tegevust. Lisaks jätkavad Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad Sernam Service ja Aster äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning saavad seega jätkuvalt abist kasu. Lisaks kanti äriühingule Sernam Services 2011. aasta mais Sernami kaubamärgi ülekandmisel üle vara, mida hinnati 15 miljonile eurole, ilma asjakohast vastutasu maksmata. Äriühingu Aster jooksevkontole tehti 2008. aasta märtsis 5 miljoni euro suurune kapitalisisend, mis jäeti 2008. aasta juulis temale; teisest küljest rekapitaliseeriti Aster 2011. aasta detsembris, jättes ta jooksevkontole 5 599 998 eurot. Need kaks tütarettevõtjat said seega kasu esialgselt äriühingule Sernam SA ja Sernam Xpress antud abist ja seda nii seetõttu, et nad kuulusid kontserni ning jätkasid tegevust, kui ka teatavate varade neile ülekandmise ja nende kasuks tehtud rekapitaliseerimise meetmete tõttu.
(196)
Tuleb täpsustada, et Sernam SA loodi Sernam SCS aktsiaseltsiks ümberkujundamise kaudu 2001. aasta lõpus (vt selle kohta otsuse Sernam 2 põhjendus 11). Sernam SCS sai seega endale osa kõnealusest esialgsest abist.
(197)
Äriühingu Financière Sernam ning selle tütarettevõtja Sernam Services suhtes algatati 31. jaanuaril 2012 saneerimismenetlus ning äriühingu Financière Sernam tütarettevõtja Aster suhtes algatati saneerimismenetlus 3. veebruaril 2012. Prantsusmaa ametiasutusi kutsutakse üles määrama kindlaks abisumma koos intressiga, mis tuleb viivitamatult tagasi nõuda, et kirjendada see nende äriühingute kohustistesse,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. 503 miljoni euro suurust riigiabi, mida Prantsusmaa andis äriühingule Sernam SCS (millest sai Sernam SA) ning mille komisjon kiitis heaks 20. oktoobri 2004. aasta otsusega 2006/367/EÜ (43), on kuritarvitatud. Abi on siseturuga kokkusobimatu. Abist said kasu ka Sernam Xpress ja Financière Sernam ning nende tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster.
2. 41 miljoni suurusest riigiabist, mida Prantsusmaa andis äriühingule Sernam SCS ning mis kuulutati otsusega Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks, said kasu ka Sernam Xpress ja Financière Sernam ning nende tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster.
3. 57 miljonit eurot, millega SNCF rekapitaliseeris äriühingu Sernam SA, 38,5 miljoni euro suuruste võlanõuete kustutamine, mis SNCFil olid Sernam SA vastu, ning garantiid, mille SNCF andis Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam, välja arvatud raudteetöölistele antud garantiid, kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.
Artikkel 2
1. Prantsusmaa peab artiklis 1 viidatud abi tagasi nõudma äriühingult Financière Sernam ning selle tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster.
2. Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.
3. Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile.
Artikkel 3
1. Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Prantsusmaa tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast selle teatavakstegemise kuupäeva.
3. Otsuse täitmise käigus võib Prantsusmaa eespool märgitud tingimustel võtta arvesse summat, mille SNCF pärast SA likvideerimist tõenäoliselt tagasi nõudis.
Artikkel 4
1. Prantsusmaa esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
kuupäev, mil iga abisumma anti abisaaja käsutusse, kogusumma (põhisumma ja intress), mis tuleb abisaajalt iga abimeetme puhul tagasi nõuda;
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, millega tõendatakse et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.
2. Prantsusmaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni kogu artiklis 1 viidatud meetmete raames antud abi on täielikult tagasi makstud. Prantsusmaa esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.
Brüssel, 9. märts 2012