РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1036/2010,
15. november 2010,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
17. veebruaril 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes liitu.
(2)
Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, importijatele, kasutajatele ja muudele teadaolevatele asjaomastele isikutele ning Bosnia ja Hertsegoviina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kaebuse esitajad, muud liidu tootjad, eksportivate tootjate rühm Bosnias ja Hertsegoviinas, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Liidu tootjate ja importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil teadaolevatel liidu tootjatel ja importijatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (punkti 2.1. kohaselt) ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009.
(6)
Nagu märgitud allpool põhjenduses 16, esitasid kaheksa liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi neljast liidu tootjast, kelle tootmise/müügi mahud on liidus suurimad.
(7)
Nagu märgitud allpool põhjenduses 20, esitasid üksnes kolm sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse, kuid üks importijatest ei importinud/tootnud vaatlusalust toodet. Arvestades importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.
(8)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele muudele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale ja kolmele sõltumatule importijale/kasutajale.
(9)
Vastused saadi eksportivate tootjate rühmalt Bosnias ja Hertsegoviinas, sh seotud äriühingutelt, neljalt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt ja kolmelt liidu sõltumatult importijalt/kasutajalt.
(10)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Liidu tootjad
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Hispaania
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungari
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Madalmaad
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itaalia
Liidu importijad/kasutajad
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Ühendkuningriik, ja Mira, Itaalia
-
Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Saksamaa
Eksportivad tootjad Bosnias ja Hertsegoviinas
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (seotud eespool nimetatud eksportiva tootjaga)
Liidus asuv seotud importija
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu
1.3. Uurimisperiood
(11)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(12)
Kõnealune toode on tseoliit A pulber, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks („vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 all.
(13)
Vaatlusalust toodet kasutatakse sideainena kuivade detergentide ja veepehmendajate tootmisel.
2.2. Samasugune toode
(14)
Leiti, et vaatlusalusel tootel, Bosnia ja Hertsegoviina siseturul müüdaval tootel ning liidu tootjate poolt liidus valmistataval ja müüdaval tootel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve, mistõttu neid peetakse samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
(15)
Bosnia eksportivate tootjate rühm juhtis tähelepanu asjaolule, et nii Fabrika Glinice Birac AD kui ka temaga seotud äriühingu Alumina d.o.o. (nn Birac'i grupp) eksporditava vaatlusaluse toote tootmiskulud, tootmisprotsess ning kvaliteet erinevad teatavate liidu tootjate toodetava samasuguse toote vastavatest näitajatest. Lisaks väideti, et Birac'i grupi tootmisprotsess põhineb alumiiniumoksiidi tootmisel tekkival alumiiniumoksiidi sisaldaval vedelikul, mitte alumiiniumtrihüdraadil, samal ajal kui liidus kasutatakse vaatlusaluse toote valmistamiseks peamiselt hüdraadikristalle, mis viiakse tseoliidi suspensiooni saamiseks kuumutamise ja naatriumhüdroksiidi lisamise teel uuesti vedelasse olekusse. Eespool toodud argumentidest lähtuvalt märgitakse, et Birac'i grupi esitatud teave ei anna alust vaidlustada tuvastatud asjaolusid, mille kohaselt sõltumata mis tahes väidetavatest erinevustest tootmisprotsessis, kuludes või kvaliteedis on vaatlusalusel tootel samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve kui samasugusel tootel.
3. VÄLJAVÕTTELINE UURING
3.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(16)
Kaheksa liidu tootjat, kes esindavad ligikaudu 50 % liidu tootjate müügimahust turul, vastasid algatamisteates osutatud väljavõttelise uuringuga seotud teabenõudele. Algselt valiti väljavõttelise uuringu jaoks viis suuremat liidu tootjat. Üks ettevõte otsustas siiski osalemisest loobuda. Niisiis moodustavad käesoleva uurimise valimi neli järelejäänud ettevõtet.
(17)
Nimetatud nelja tootja arvele langes uurimisperioodil ligikaudu 37 % liidu tootjate kogumüügist liidu turul ning üle 75 % väljavõttelise uuringu jaoks andmeid esitanud kaheksa tootja müügimahust. Need neli valimisse kaasatud tootjat loeti esindavat ühenduse kõiki tootjaid.
(18)
Bosnia eksportivate tootjate rühm väitis, et kolme liidu tootjat (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ja Industrias Quimicas del Ebro SA) tuleks käsitada koostööst hoidunutena. Väideti, et nimetatud äriühingud esitasid puudustele tähelepanu juhtivatele kirjadele mittekonfidentsiaalsed vastused mõned päevad pärast ettenähtud tähtaega. Eeltoodut arvestades märgitakse, et eespool nimetatud isikud esitasid teabe õigeaegselt ning ei takistanud ühelgi viisil uurimise edenemist ega poolte õiguste kaitsmist.
(19)
Samuti väideti, et üks liidu tootja (MAL Magyar Aluminium) ei märkinud väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses, et ta on seotud teise liidu tootjaga (Silkem d.o.o.). Viimast ei kaasatud uuringusse ega nimetatud ettevõtte MAL Magyar Aluminium vastuses küsimustikule. Seepärast väideti, et mõlemat nimetatud liidu tootjat tuleks käsitada kõnealuses uurimises koostööst hoidunutena. Sellega seoses tuleb märkida, et nimetatud kahe isiku seos oli kaebuse esitamise ajal komisjoni talitustele teada ning sellele osutati ühe isiku väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses. Lisaks selgus kõnealune seos äriühingu MAL Magyar Aluminium vastusest küsimustikule. Lõpuks tuleb rõhutada, et Silkem d.o.o. ja MAL Magyar Aluminium tegid uurimise käigus täiel määral koostööd. Silkem d.o.o. esitas valimi koostamise ajal andmed, kuid äriühingut valimisse ei kaasatud ja seega ei palutud tal ka küsimustikule vastata. MAL Magyar Aluminium ei pidanud äriühingut Silkem d.o.o. oma vastuses kajastama, sest viimane on iseseisev juriidiline isik.
3.2. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(20)
Väljavõttelist uuringut käsitlevale teabenõudele algatamisteates vastasid üksnes kolm sõltumatut importijat. Hiljem selgus, et üks neist äriühingutest ei importinud ega ostnud vaatlusalust toodet. Seepärast otsustati, et sõltumatute importijate osas ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.
4. DUMPING
4.1. Normaalväärtus
(21)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas Birac'i grupi mõlema eksportiva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas kogu sellise müügi maht moodustas 5 % või rohkem vastava eksportmüügi kogumahust liitu. Leiti, et omamaine müük ei ole tüüpiline.
(22)
Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi kasumlikust omamaisest müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele.
(23)
Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks kõigi uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud tooteliikide tootmiskulud.
(24)
Analüüs näitas, et mõlema eksportiva tootja kõik omamaised müügitehingud olid kasumlikud, st müügiühiku netohind ületas tootmise arvestatud ühikukulu.
(25)
Et omamaisel turul ei toimunud müük tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(26)
Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
4.2. Ekspordihind
(27)
Et kogu eksport liitu toimus seotud importija vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks sõltumatutele klientidele kehtinud edasimüügihinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Esimeselt liidu sõltumatult ostjalt küsitud edasimüügihinda korrigeeriti, et võtta arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku marginaali ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskuludena kasutati seotud importija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Et sõltumatud importijad uurimise käigus koostööd ei teinud, loeti mõistlikuks kasumimarginaaliks 5 %, võttes aluseks uurimisperioodil vaatlusalust toodet samuti importinud kasutajatelt laekunud teabe.
(28)
Birac'i grupp väitis, et tema seotud importija funktsioonid sarnanevad pigem ekspordiosakonna kui importija funktsioonidele ning seepärast tuleks ekspordihind arvutada mitte algmääruse artikli 2 lõike 9, vaid algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel ehk tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade alusel. Sellega seoses märgitakse, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 määratakse ekspordihind sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui vaatlusaluse toote müüb sõltumatutele klientidele edasi eksportivas riigis asuva eksportijaga seotud äriühing. Uurimise käigus selgus, et seotud äriühing asub liidus ning tegeleb muu hulgas ka Birac'i grupi toodetud vaatlusaluse tootega seotud tellimuste vormistamise ja arvete esitamisega. Lisaks leiti, et Birac'i grupp müüb vaatlusalust toodet liidus asuvale seotud äriühingule edasimüügiks ELi sõltumatutele klientidele. Seega tuleb väide tagasi lükata. Tuleb märkida, et teatavad seotud äriühingu tegevused enne importimist ei tähenda, et ekspordihinda ei võiks arvutada esimestele sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui on tehtud artikli 2 lõike 9 kohased vajalikud kohandused.
4.3. Võrdlus
(29)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Transpordi-, kaubaveo-, kindlustus-, panga-, pakkimis- ja laenukulusid kohandati asjakohaselt kõigil juhtudel, kui leiti, et need on põhjendatud, täpsed ja tõenditele tuginevad.
4.4. Dumpingumarginaal
(30)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati mõlema eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel.
(31)
Kummagi eksportiva tootja dumpingumarginaali kaalumise aluseks võeti liitu eksporditud kogused ning saadi dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist ja mis on Birac'i grupi puhul 28,1 %.
(32)
Kaebuse esitaja ning koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma esitatud teabe põhjal ei ole Bosnias ja Hertsegoviinas teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma puhul kehtestatud dumpingumarginaaliga.
5. KAHJU
5.1. Sissejuhatavad märkused
(33)
Tuleb rõhutada, et käesoleval juhul on tegemist üksnes ühe Bosnia eksportiva tootjaga (Birac'i grupp). Et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet, ei ole võimalik esitada täpseid arve impordimahtude, impordihindade, turuosade ja liidu tootmise kohta. Sellistel asjaoludel esitatakse näitajad indekseeritud kujul või vahemikena.
(34)
Vastavalt jaole 3.1 eespool moodustavad kõnealused neli valimisse kaasatud liidu tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses liidu tootmisharu ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”.
5.2. Liidu tarbimine
(35)
Uurimise algetapis lähtuti liidu tarbimise arvutamisel kaebuses esitatud arvnäitajatest, millele lisandusid uurimisega seotud tootjate ja importijate/kasutajate esitatud kontrollitud näitajad. Kõnealused andmed saadeti kõigile huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks. Liidu tarbimist käsitlevate andmete vaidlustamiseks märkusi ei esitatud.
(36)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti seega aluseks liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus, muude teadaolevate liidu tootjate toodetud samasuguse toote müügimaht liidus ning kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht.
(37)
Selle põhjal oli tarbimine liidus järgmine:
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Tonnid
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Allikas: Kaebus ja vastused küsimustikule
(38)
Vaatlusalusel perioodil vähenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine liidus 7 %. See näitab, et kasutajad vähendavad järk-järgult vaatlusaluse toote hulka olulisemates toodetes, nagu detergendid. Ühtlasi näitab see, et kõnealuses kasutusvaldkonnas kasvab selliste toodete hulk, mis ei sisalda tseoliiti.
5.3. Import asjaomasest riigist
5.3.1. Asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega impordi maht, hind ja turuosa
(39)
Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Impordi maht
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus
(40)
Ajavahemikul 2005-2008 oli keskmine impordihind stabiilne ning kasvas ligikaudu 10 % uurimisperioodi jooksul. See tulenes peamiselt olukorra paranemisest ELi turul, mis võimaldas kõikidel vaatlusaluse toote tootjatel hinda tõsta.
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Keskmine impordihind (CIF-hind)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus
(41)
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu neljakordistus vaatlusalusel perioodil ning uurimisperioodil moodustas see 10-15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Bosnia ja Hertsegoviina turuosa
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus
5.3.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele
(42)
Hinna allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi Bosnia eksportiva tootja impordihindu liidu tootmisharu hindadega uurimisperioodil, võttes aluseks võrreldavad toote keskmised hinnad. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasest hankimise netotasandile ja võrreldi impordi CIF-hindadega. Tollimakse arvesse ei võetud, sest Bosnia eksportiva tootja suhtes kohaldati uurimisperioodil 0 %-list soodusmäära.
(43)
Tulemuseks saadud kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal protsendina liidu tootmisharu hindadest oli 20-25 %.
5.4. Liidu tootmisharu olukord
5.4.1. Sissejuhatavad märkused
(44)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
(45)
Makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimahud, turuosa jne) iseloomustavad näitajad põhinevad komisjoni talituste määratud ja põhjenduse 35 kohaselt huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks saadetud andmetel. Näitajate kaupa esitatud andmed esindavad kõiki liidu tootjaid. Kui kasutatakse kõigi liidu tootjatega seotud andmeid, viidatakse tabelites allikana makroandmetele. Muude näitajate aluseks on valimisse kaasatud tootjate esitatud kontrollitud andmed. Neile näitajatele viidatakse kui mikroandmetele. Makroandmete osas väitis Bosnia eksportiv tootja, et toote klassifitseerimiseks kasutatava CN-koodiga seotud lahknevuste tõttu ei ole andmed tõenäoliselt usaldusväärsed. Sellega seoses märgitakse, et väidetavad lahknevused CN-koodide puhul ei mõjuta ühelgi viisil kahjunäitajaid. Tuletatakse meelde, et avaldatud algatamisteade sisaldas vaatlusaluse toote määratlust. Määratlus on selge ja peaks välistama väärtõlgendused. Huvitatud isikutel paluti anda teavet toote määratluse põhjal CN-koodidest sõltumata, sest algatamisteate kohaselt on CN-kood üksnes informatsiooniks. Lisaks juhitakse tähelepanu asjaolule, et Bosnia eksportiv tootja ei ole vaidlustanud liidu tarbimist käsitlevat teavet. Suurem osa impordialasest teabest tuletati vahetult Bosnia eksportiva tootja andmetest; ülejäänud teave oli seotud väikesemahulise impordiga muudest riikidest. Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et andmete väidetavalt puuduva usaldusväärsuse toetuseks ei esitatud konkreetseid tõendeid, tuli väide tagasi lükata.
5.4.2. Kahjunäitajad
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Toodang
100
108
114
90
86
Tootmisvõimsus
100
99
104
100
100
Tootmisvõimsuse rakendusaste
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(46)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 14 %. Aastatel 2008-2009 lõpetas üks liidu tootjatest (Sasol Italy SpA) tootmise täielikult. Lisaks lõpetas Henkel AG tseoliidi suspensiooni tootmise (see ei ole vaatlusalune toode, vaid vedelas olekus aseaine). Selline areng parandas mõningal määral ülejäänud tootjate olukorda.
(47)
Vaatamata eespool nimetatud muutustele jäi tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks (lähtudes tootmisharu poolt tavapäraselt kasutatavast arvutusmeetodist). Kuid valimisse kaasatud tootjate kontrollimine näitas, et kõnealuse tootmisharu tootmisvõimsuse arvutamise tulemus võib varieeruda sõltuvalt vaatlusaluse toote ja muude samade vahenditega toodetavate toodete edust turul.
(48)
Tootmisvõimsuse rakendusastme näitajatest eespool nähtub 14 %-line langus. Lisaks näitab teatavat ülevõimsust see, et ühelgi juhul ei saavutatud 80 % taset. Seda küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt põhjusliku seose alajaotuses.
Varud
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Varud aasta lõpus
alla 2 %
alla 2 %
alla 2 %
alla 2 %
alla 2 %
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(49)
Liidu tootmisharu varud olid väikesed ja stabiilsed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Samasuguse toote tootmine oli kavandatud nõudmisele vastavalt ning varud hoiti võimalikult väikesed. Seega ei olnud varud uurimise käigus oluline tahk.
Müügimaht ja turuosa
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
ELi müügimaht
100
108
116
93
82
Turuosa
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Turuosa indeks
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(50)
Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %.
(51)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %.
Müügihinnad
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Keskmine müügihind eurodes tonni kohta
292
306
315
332
354
Allikas: Mikroandmed
(52)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele ELis tõusis vaatlusalusel perioodil 21 %. See tulenes suurel määral toorme ja energiahindade tõusust ning seetõttu ei peeta sellist näitajat omaette võetuna oluliseks.
Kasumlikkus
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Maksueelne kasumimarginaal
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Allikas: Mikroandmed
(53)
Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike. Selle põhjus oli tootmisharu suutmatus hindu tõsta (mille tagamaid on selgitatud põhjuslikku seost käsitlevas jaos allpool) ning eelkõige dumpinguhinnaga impordi kasv. Samuti tulenes see madalast tootmisvõimsuse rakendusastmest, mida on selgitatud põhjenduses 47.
(54)
Ajavahemikul 2005-2008 vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus olulisel määral ning 2008. aastal muutus tootmisharu kahjumlikuks. Vaatlusaluse perioodi jooksul saavutati parimad tulemused uurimisperioodil, kuid samas jäid need ikkagi nõrgemaks kui 5,9 %-line kasum, mida tootmisharu oleks võinud teenida dumpinguhinnaga impordi puudumisel (vt põhjendus 67 allpool).
(55)
Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli 2009. aastal hea. Selle kinnituseks tõendeid ei esitatud, vaid viidati pigem täpsustamata „avalikult kättesaadavale teabele”. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et 2009. aastal saavutatud kasumimäär oli ühekordne ning ei ole jätkusuutlik, kui arvestada Bosnia eksportivate tootjate jõulist turule sisenemist suurte koguste ja madalate dumpinguhindadega. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et tõenäoliselt langeb 2010. aasta kasumlikkus tagasi 2008. aasta tasemele.
(56)
Komisjoni talitused uurisid eespool esitatud väiteid. Uuriti eelkõige toormehinna ja müügikulude arengut ning asjaomastes lepingutes kajastuvaid hindu. Leiti, et liidu tootmisharu toetasid 2009. aastal teatavad ajutised asjaolud, mis suurendasid selle kasumlikkust vaatamata dumpinguhinnaga impordi suurele mahule:
i)
valimisse kaasatud tootjad said teataval määral kasu suurenenud tootmis- ja müügimahtudest, mis tulenesid kahe liidu tootja tootmistegevuse lakkamisest (põhjendus 46);
ii)
kuigi alates 2008. aastast hakkasid toormehinnad üldiselt kasvama, tuli mõnele valimisse kaasatud tootjale kasuks aastane toormeleping, mis hinnatõusu mõju leevendas;
iii)
üks valimisse kaasatud tootja sai kasu 2009. aasta oluliselt madalamatest finantskuludest tänu grupisisestele ümberkorraldustele.
(57)
Seega viitas kasumimarginaali muutumine ikkagi kahjule, sest dumpinguhinnaga impordita oleks kasum olnud tunduvalt suurem.
Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Investeeringud (eurodes)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Tulu netovaralt
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Rahavoog (eurodes)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Allikas: Mikroandmed
(58)
Bosnia eksportiv tootja väitis, et vaatlusalusel perioodil oli investeeringutase madal; samas oli liidu tootmisharu sõnul tulu netovaralt liiga väike, et põhjendada suuremahulist investeerimist vaatlusalusesse tootesse.
(59)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, järgib eespool osutatud kasumlikkuse suundumust. Tuleks märkida, et asjaomane netovara oli juba suurel määral alla hinnatud.
(60)
Ka liidu rahavoogude kasumlikkuse puhul on täheldatav eespool osutatud suundumus. 2008. aastal oli olukord rahavoogude osas tõsine, sest lisaks kahanenud müügimahtudele tuli tootjatel toorme hankimisel endiselt täita oma lepingulisi kohustusi.
(61)
Kapitali kaasamise võimet liidu tootmisharu probleemiks ei pidanud.
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Tööhõive (täistööaja ekvivalent)
241
241
253
244
221
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Tootlikkus töötaja kohta
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Allikas: Mikroandmed, v.a tööhõive, mille puhul on kasutatud makroandmeid
(62)
Kõigi samasuguse toote valmistamisega seotud liidu tootjate töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil koos tootmis- ja müügimahtude kahanemisega. Keskmine tööjõukulu töötaja kohta kasvas, mis näitab inflatsiooni suurenemist.
(63)
Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta langes vaatlusalusel perioodil 14 %, kusjuures müügimaht vähenes tööhõivega võrreldes rohkem. Selline negatiivne suundumus tähendab tõenäoliselt töökohtade kadu ka edaspidi.
5.4.3. Dumpingumarginaali suurus
(64)
Asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule tähtsusetuks pidada.
5.5. Järeldus kahju kohta
(65)
Vaatlusalusel perioodil kandsid liidu tootjad olulist kahju seoses mahtude vähenemisega, mida toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügikoguste, turuosa, tööhõive ja tootlikkuse suundumuse analüüsi tulemused selgelt näitavad.
(66)
Ka hindade ja kasumlikkusega seoses võib täheldada kahju. Analüüsi muudab aga keerukaks toorme ja energiahindade tõus, mis mõjutas vaatlusaluse toote hinda. Ajavahemikul 2005-2008 vähenesid samuti kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus. Tootmisharu jaoks oli eriti raske aasta 2008, sest äriühingud olid seotud toormelepingutega, olles kaotanud üle 20 % müügimahust.
(67)
2009. aastal muutus olukord turul kergemaks ning hinnatõus suurendas ka kasumit. Kuid oli selge (vt põhjendus 56), et see oli ajutine leevendus ning et tõenäoliselt 2009. aasta turuseis ei kordu. Siiski tuleks märkida, et isegi 2009. aastal ei küündinud kasumimäär 5,9 %-ni, mida peetakse kõnealuse tootmisharu puhul tavapäraseks.
(68)
Kahju hinnati kogu liidu ulatuses (makromajanduslikud näitajad), kuigi mõnede näitajate puhul tehti seda üksnes valimisse kaasatud tootjate puhul (mikromajanduslikud näitajad). Mikro- ja makromajanduslike näitajate puhul märkimisväärseid erinevusi ei tuvastatud.
(69)
Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et suurem osa liidu tootmisharust on kandnud kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Sissejuhatus
(70)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist on põhjustanud liidu tootmisharule kahju niisuguses ulatuses, mida võiks käsitada olulisena. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
6.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(71)
Vaatlusalusel perioodil kasvas import asjaomasest riigist peaaegu 400 % ning selle turg laienes märkimisväärselt - algselt alla 5 %-lt kuni 10-15 %-ni. Samal ajal toimus otsene ja võrreldav majandusolukorra halvenemine liidu tootmisharu puhul, mis on ELi turul ainus arvestatav osaline, sest import muudest allikatest on ebaoluline.
(72)
Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv toimus samal ajal, kui ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %.
(73)
Uurimisperioodil alandas dumpinguhindadega impordi suurenenud maht liidu tootmisharu hindu 20-25 %. Seega võib põhjendatult järeldada, et 2008. ja 2009. aasta hinnalanguse põhjustas kõnealuse impordi kasv hanketurul. Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele võimendas asjaolu, et enamik müügist toimus aastaste lepingute alusel. Seega võidi dumpinguhinnaga Bosnia importi kasutada suurte müügimahtude puhul hinnatõusu allasurumiseks vaatamata toormehindade kasvule. 2009. aastal leevendus olukord teataval määral, kuid mitte piisavalt, et võimaldada tootmisharul tervikuna taastada tavapärane kasumimäär 5,9 %.
(74)
Pidades silmas selgelt tuvastatud ajalist kokkulangevust järgmiste tegurite vahel, milleks on ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi järsk tõus selliste hindade juures, mis löövad alla liidu tootmisharu hinnad, ning teiselt poolt liidu tootmisharu müügi- ja tootmismahu ning turuosade vähenemine ja hinnalangus, järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga import mängis liidu tootmisharule kahju tekitamises otsustavat rolli.
6.3. Muude tegurite mõju
6.3.1. Liidu tootjate ekspordijõudlus
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
Liidu toodangu eksportmüük
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100
Allikas: Makroandmed
(75)
Kõigi liidu tootjate ekspordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil, kuid moodustas tootmisest keskmiselt vaid ligikaudu 10 %. Valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas ja tegi osaliselt tasa ELi müügimahtude kao.
(76)
Seega aitas liidu tootjate ekspordijõudlus liidu tootmisharul oma tegevust jätkata ega olnud osaline sellele tekitatud olulises kahjus.
6.3.2. Import kolmandatest riikidest
(77)
Import kolmandatest riikidest oli vaatlusalusel perioodil ebaoluline ning ei saanud kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekitamisele. Bosnia eksportiv tootja väitis, et liidu tootjate turuosa on vähenenud impordi tõttu Hiinast ja Koreast, kuid import neist riikidest oli marginaalne ning seega ei toeta faktid esitatud väidet.
6.3.3. Vähenenud tarbimise mõju
2005
2006
2007
2008
2009 (uurimisperiood)
ELi tarbimine (tonnides)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Allikas: Makroandmed
(78)
Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine ligikaudu 24 000 tonni (7 %) võrra, mis näitab, et detergenditööstus hakkas oma toodete koostises vaatlusaluse toote asemel üha rohkem kasutama alternatiivseid aineid. Eksportiv tootja väitis, et see tõi kaasa „küllastunud varud, tühistatud tellimused ja vähenenud kasumi”.
(79)
Tuleks ka märkida, et kaks ELi turul tegutsenud tootjat lõpetasid vaatlusaluse perioodi lõpupoole tootmise ning seega on tootmisvõimsuses toimunud kohenemine tarbimise vähenemisega. Nagu on selgitatud ka põhjenduses 49, on varud endiselt väikesed ja stabiilsed, st tootmine on kohenenud väiksema tarbimisega.
(80)
Kuigi ei saa välistada võimalust, et tarbimise vähenemisel oli oma osa liidu tootjate kantud kahjus, ei saa seda mõjurit oluliseks pidada.
6.3.4. Investeeringute mõju
(81)
Eksportiv tootja väitis, et kahju põhjustas REACH-õigusaktidega sätestatud nõuete järgimine. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 58 ning arvestades vaatlusaluse perioodi jooksul vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute määra, ei saanud nimetatud tegur tekitada nimetamisväärset kahju. Lisaks on REACH-õigusaktidega seostatavad kulud olnud mõõdukad.
6.3.5. Kasvanud toorme- ja energiahinna mõju
(82)
Teatavate isikute väitel aitasid kasvanud toorme- ja energiahinnad kaasa kahju tekkimisele. Nimetatud hinnad kasvasid tõepoolest märkimisväärselt ja peamiselt 2008. aastal. Kahtlemata oli sellel kõnealuse aasta jooksul teatav mõju kasumlikkusele, sest samal ajal vähenesid ka müügimahud. Mingil määral kajastus siiski energiahindade kasv müügihindades (vt põhjendus 52), kuigi dumpinguhinnaga impordi mõju pärssis piisavat hinnakasvu.
(83)
Seega võib järeldada, et toorme- ja energiahindade kasv kahju tekkimist ei mõjutanud.
6.3.6. Tootmisvõimsuse mõju
(84)
Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud küsimusi käsitleti põhjenduses 46. Tootmisvõimsuse mõju kasumlikkusele tuleb vaadelda nii tootmisharu struktuurilist eripära kui ka dumpinguhinnaga importi silmas pidades. Kasumlikkust mõjutavad suured püsikulud, mida oleks võimalik katta, kui tootmisvõimsuse rakendusaste oleks kõrgem.
(85)
Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud probleemidega võib osaliselt põhjendada liidu tootjate negatiivseid näitajaid, kuid need ei seleta 2009. aastal toimunud tootmise, müügimahtude ja turuosa suuremahulist vähenemist. Seega ei kõrvalda need ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.
6.3.7. Ülemaailmse krediidikriisi/üldise majanduskriisi mõju
(86)
Teatavate huvitatud isikute väitel oli kahju osaliselt tingitud ka ülemaailmsest krediidikriisist ja üldisest majanduskriisist. 2008. ja 2009. aastal ehk siis kriisiaastatel vaatlusaluse toote tarbimine tõepoolest vähenes.
(87)
See ei ole aga põhjendus, miks liidu tootjate turuosa vähenes märkimisväärselt 2009. aastal, kui Bosnia impordi turuosa kasvas ja lõi ELi hinnad rohkem kui 20 % alla. Kuigi tarbimise vähenemine 2008. ja 2009. aastal mõjutas juba iseenesest liidu tootmisharu, oli Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi järsul kasvul tunduvalt suurem mõju liidu tootmisharu müügimahtudele ja hindade allalöömise tõttu ka hinnatasemele. Seega ei kaotanud kriis dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.
6.3.8. Toodet kasutava tootmisharu mõju
(88)
Kuigi uurimisperioodil valmistas vaatlusalust toodet üle 10 äriühingu, moodustasid peamise toodet kasutava tootmisharu (detergendid ja veepehmendajad) tegelikult neli suurt gruppi (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ja Unilever). Kahe peamise koostööd tegeva kasutaja arvele langes ligi 40 % vaatlusaluse toote hankemahust ELis. Kasutades tsentraliseeritud hankeid, suudavad nimetatud neli gruppi tõepoolest vaatlusaluse toote hinna madala hoida.
(89)
See ei ole aga uus nähtus, vaid on eksisteerinud juba aastaid. Niisiis ei ole sellega võimalik põhjendada tootmise, müügimahtude ja turuosa olulist vähenemist 2009. aastal. Seega ei kaota see ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.
6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(90)
Arvestades eespool nimetatud asjaolusid, võib teha esialgse järelduse, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli vaatlusalune dumpinguhinnaga import.
(91)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti veel mitmeid asjaolusid, kuid ükski neist ei seleta 2008. ja 2009. aastal toimunud märkimisväärset turuosa, tootmis- ja müügimahtude vähenemist, mis langes ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi suurenemisega.
(92)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
7. LIIDU HUVID
7.1. Üldised märkused
(93)
Komisjon uuris, kas kahjustava dumpingu olemasolu kohta tehtud esialgsetest järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et antud konkreetsel juhul ei ole meetmete kehtestamine liidu huvidega kooskõlas. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.
7.2. Liidu tootmisharu huvid
(94)
Kahju analüüs on selgelt näidanud, et dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju liidu tootmisharule. Dumpinguhinnaga impordi suurenemine viimastel aastatel tõi endaga kaasa müügimahu vähenemise liidu turul ning liidu tootmisharu turuosa vähenemise. See takistas liidu tootmisharu saamast kasumit samal määral kui muude toodete puhul.
(95)
Uurimine on näidanud, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa mis tahes suurenemine toimus otseselt liidu tootmisharu arvelt. Vaatamata ümberkorraldustele liidu tootmisharus (kaks ettevõtet lõpetasid tootmise) ei ole olukord paranenud. Sellega seoses tuleb märkida, et tseoliit A pulber on valimisse kaasatud äriühingute käibes oluline toode, moodustades 30 % müügikäibest. Meetmete kehtestamiseta halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi. Meetmete kehtestamisega taastatakse kahju tekkimist välistava tasemega impordihinnad, mis võimaldab liidu tootmisharul konkureerida õiglastes kaubandustingimustes.
(96)
Seepärast tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
7.3. Importijate huvid
(97)
Meetmete tõenäolist mõju importijatele on kaalutud vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Sellega seoses tuleb märkida, et endast teatanud sõltumatud importijad olid ühtlasi ka kasutajad. Seepärast on nendega seotud analüüs esitatud kasutajate huve käsitlevas jaos.
7.4. Kasutajate ja tarbijate huvid
(98)
Tarbijaorganisatsioonid ei esitanud pärast käesoleva menetluse algatamisteate avaldamist mingeid märkusi. Sellepärast piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele.
(99)
Küsimustikud saadeti kaheksale teadaolevale kasutajale, ent arvessevõetavaid märkusi saadi üksnes kahelt. Seega põhineb liidu huvide analüüs kahe üsna suure (kokku ligi 40 % liidu tarbimisest) kasutaja vastustel.
(100)
Need kaks koostööd tegevat liidu kasutajat on liidu detergentide ja veepehmendajate turul peamised osalejad. Mõlemad olid meetmete kehtestamise vastu.
(101)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et vähem kui kolmandiku koostööd tegevate liidu kasutajate tarbimisest moodustab Bosnia eksportivalt tootjalt pärit import. Ülejäänu kaetakse liidu tootjate hangetega, mis ongi koostööd tegevate kasutajate esmane tarneallikas. Arvestades liidu tootjate madalat tootmisvõimsuse rakendusastet (vt põhjendused 47 ja 48 eespool), on selge, et mis tahes meetmete kehtestamine ei tohiks põhjustada tarnete nappust ega sellest tulenevat hinnatõusu.
(102)
Lisaks eelöeldule tundub, et liidu vaatlusalust toodet kasutav tootmisharu on hakanud kaaluma Hiinast importimise võimalust. Sellise võimaluse olemasolu ja usaldusväärsus näitab, et mis tahes meetmete kehtestamine ei põhjustaks ühelgi juhul vaatlusaluse toote puudust.
(103)
Samuti pöörati tähelepanu vaatlusalust toodet sisaldavate lõpptoodete protsendimäärale käibes. Sellega seoses märgitakse, et mõlemal juhul on asjaomaste toodete osakaal ettevõtete käibes alla 10 %.
(104)
Uuriti ka vaatlusaluse toote protsendimäära lõpptoodetes. Uuringu käigus tehti kindlaks, et üldiselt on see väga väike (keskmiselt alla 5 % kogukulust) ja seepärast ei kujuta vaatlusalune toode endast eriti olulist lõpptoote kuluosa.
(105)
Lisaks uuris komisjon, kas meetmete kehtestamisel oleks kõnealuse kahe kasutaja finantsolukorrale oluline negatiivne mõju. Komisjon lähtus kahest võimalikust stsenaariumist - halvim võimalik ja rohkem tõenäoline.
(106)
Halvimal võimalikul juhul eeldatakse, et nii impordihinnad kui ka liidu hinnad tõusevad tollimaksu võrra. See suurendaks kasutaja kulu keskmiselt vähem kui 2 %.
(107)
Seda olukorda tuleks võrrelda koostööd tegevate liidu kasutajate kasumimääradega. Kasutaja kasumlikkus vaatlusalust toodet sisaldavate toodete osas on ligikaudu 11 % ja kõigi toodete osas üle 20 %. Arvestades selliseid kasumimäärasid, ei mõjutaks isegi nii impordihindade kui ka liidu hindade suhtes täiel määral rakendatavad meetmed ebaproportsionaalselt kõnealuste isikute finantsolukorda.
(108)
Palju tõenäolisema stsenaariumi kohaselt looks meetmete kehtestamine olukorra, kus kasvaksid üksnes Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi hinnad ning liidu tootmisharu saaks kasu suuremast mastaabisäästust. Nagu on selgitatud eespool, on vaatlusaluse toote hankevõimalused ELis täiesti piisavad, sest enamik liidu tootjaid ei kasuta kaugeltki kogu oma tootmisvõimsust.
(109)
Samuti tuleks märkida, et uurimise käigus tuvastati võimalikud vaatlusalust toodet asendavad tooted. On selge, et nii koostööd tegevad kui ka sellest hoiduvad kasutajad toodavad lisaks detergente, mis ei sisalda vaatlusalust toodet. Selle tõenäolisema stsenaariumi puhul kasvavad koostööd tegevate kasutajate kulud vaid protsendi murdosa võrra. Teisisõnu - kasumlikkuse näitajaid arvestades on meetmete rakendamise mõju kasutajatele ebaoluline.
(110)
Eespool öeldu põhjal on selge, et meetmete kehtestamisel ei oleks kasutajatele märkimisväärset mõju ning seega on äärmiselt ebatõenäoline isegi tarbijahinna tõus.
7.5. Järeldus liidu huvide kohta
(111)
Üldiselt eeldatakse, et liidu tootmisharu seisund võimaldab tal meetmetest kasu saada. Ennekõike saadakse kasu suuremast mastaabisäästust, sest tänu suuremale tootmis- ja müügimahule oleks tootmisvõimsuse rakendamine parem.
(112)
Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes Bosniast ja Hertsegoviinast ei mõjuta olulisel määral liidu kasutajaid ning on üldiselt liidu huvides.
8. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
(113)
Võttes arvesse eespool tehtud järeldusi dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida edasise kahju tekkimist liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tõttu.
8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(114)
Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad selleks, et kõrvaldada liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaale.
(115)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel kasutatud maksustamiseelne kasumimarginaal oli 5,9% käibest. See oli liidu tootmisharu kõigi toodete, sh vaatlusaluse toote kasumimäär uurimisperioodil. Kui võtta arvesse, et dumpinguhinnaga import mõjutas vaatlusaluse toote kasumlikkust, on selge, et nimetatud kasumimäär on mõistlik ja mitte liiga kõrge. Kaaluti ka liidu tootmisharu poolt aastatel 2005-2007 saavutatud kasumimäära kasutamist, kuid ettevõtete samasuguste toodete kasumimäär oli madal ning seda ei peetud elujõulisele tootmisharule tüüpiliseks. See tulenes asjaolust, et Bosnia import lõi kõnealuse kolme aasta jooksul liidu tootmisharu hinnad alla 10-20 %, ning see erinevus etendas aastalepingute üle peetavatel läbirääkimistel olulist rolli. Niisiis ei saa nimetatud kasumimarginaale pidada ELi turu tavatingimustes tüüpilisteks. Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele.
(116)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda liidu tootmisharu samasuguste toodete mittekahjustava müügihinnaga liidu turul. Selles võrdluses kindlakstehtud erinevus väljendati protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. Sel viisil arvutatud hindade allalöömise marginaal oli 31,5 %.
8.2. Ajutised meetmed
(117)
Eespool öeldut arvestades ning kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed tuvastatud dumpingumarginaali tasemel.
(118)
Eelneva alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %.
9. AVALIKUSTAMINE
(119)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri suhtes, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842100030) all.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 28,1 %.
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 15. november 2010