РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
7. detsember 2011,
hüvitusabi kohta, mida maksis Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (ELGA) aastatel 2008 ja 2009
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7260 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/157/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused aluslepingu (1) artikli 108 lõike 2 esimese lõigu alusel
ning arvestades järgmist.
I. MENETLUS
(1)
Kui komisjon oli saanud ajakirjandusest teada, et Kreekas põllumajanduskindlustusega tegelev asutus (edaspidi „ELGA”) on otsustanud maksta hüvitisteks 425 miljoni euro suuruse summa pärast seda, kui suur hulk põllumajandustoodete tootjaid oli 2009. aasta jaanuaris Kreekas protestinud halbadest ilmastikuoludest tuleneva tulude kaotuse pärast 2008. aastal, toimus 4. veebruaril 2009 kahepoolne kohtumine Kreeka ametiasutustega. Kohtumise tulemusena edastas Kreeka alaline esindus Euroopa Liidu juures 9. veebruari 2009. aasta kirjaga teavet kõnealuse meetme kohta.
(2)
Komisjon küsis 23. veebruari 2009. aasta kirjaga lisateavet. Kreeka ametiasutused vastasid 20. märtsi 2009. aasta kirjas komisjonile, et ELGA on sõlminud laenulepingu 425 miljoni euro suuruse summa maksmiseks hüvitisteks ning veel ühe laenulepingu 444 miljoni euro kohta, millest suur osa oli mõeldud hüvitiste maksmiseks 2008. aastal taimekasvatustoodangule ja kariloomadele tekitatud kahju eest, mille korvab samuti ELGA.
(3)
Komisjoni talitused palusid 4. mai 2009. aasta kirjas lisateavet. Kreeka ametiasutused vastasid 16. juuni 2009. aasta kirjaga. Komisjoni talitused teatasid 13. juuli 2009. aasta kirjaga Kreeka ametiasutustele, et 425 miljoni euro suurune hüvitiste meede 2009. aastaks registreeriti oletatava juhtumina numbri CP 196/2009 all ning et 2008. aastal makstud 444 miljoni euro suurust hüvitiste meedet peeti osas, mis hõlmab hüvitisi niisugustest põhjustest tingitud kahju eest, mille puhul maksab hüvitist ELGA, ebaseaduslikuks abiks nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (2) kohaldamiseks) (3) artikli 1 punkti f tähenduses ning registreeriti numbri NN 39/09 all.
(4)
Saanud Kreeka ametiasutustelt vastuse, mis kandis 18. augusti 2009. aasta kuupäeva, küsisid komisjoni talitused 14. septembri 2009. aasta kirjaga lisateavet. Lisaks sellele teatas komisjon kõnealuse kirjaga Kreeka ametiasutustele, et nende ametiasutuste edastatud teabe alusel, mille kohaselt maksti asjaomastele põllumajandusettevõtjatele 2009. aasta eest välja 425 miljonit eurot hüvitisi, registreeriti ka need hüvitised ebaseadusliku abina määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ning seda samuti numbri NN 39/09 all.
(5)
Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati 20. märtsi 2010. aasta Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnesoleva meetme kohta. Komisjon sai kolmandatelt isikutelt märkused, mis saadeti Kreeka ametiasutustele 6. mail 2010. Kreeka ametiasutused saatsid oma kommentaarid asjaomaste isikute märkuste kohta 21. juulil 2010.
(6)
Kreeka ametiasutused edastasid lisateabe kõnesoleva abi kohta 4. juunil 2010, 10. septembril 2010 ja 14. septembril 2010. Komisjon palus lisateavet 17. novembri 2010. aasta kirjaga. Kreeka ametiasutused vastasid 9. märtsi 2011. aasta kirjaga.
(7)
Kreeka ametiasutuste palvel toimus 31. märtsil 2011 kahepoolne kohtumine komisjoni talitustega. Kohtumise tulemusena saatsid Kreeka ametiasutused 11. mail 2011 ja 12. juulil 2011 lisateabe. Nende taotlusel toimus 11. novembril 2011 ka teine kahepoolne kohtumine komisjoni talitustega.
II. KIRJELDUS
(8)
Kreeka seadusega nr 1790/1988, milles käsitletakse Kreeka põllumajanduskindlustuse organisatsiooni korraldust ja toimimist ning millega kehtestatakse muud normid (5) (edaspidi „seadus nr 1790/1988”), loodi avalikku huvi esindav asutus nimega Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (ELGA). ELGA on eraõiguslik juriidiline isik, mis kuulub täielikult riigile. Seda kontrollib eespool osutatud seaduse artikli 12 kohaselt põllumajandusminister. ELGA haldab eelarvepunkte, mis on tema eelarvesse kantud tema nõukogu otsuste alusel, kusjuures selle nõukogu liikmed nimetab ametisse põllumajandusminister oma otsusega. ELGA ülesanne on eelkõige põllumajandusettevõtjate taime- ja loomakasvatustoodangu ning taime- ja loomaressursside kindlustamine looduslikest ohtudest tingitud kahju vastu.
(9)
Seaduse 1790/1988 artikli 3a (6) kohaselt on ELGAs kindlustamise skeem kohustuslik ning hõlmab looduslikke ohte, konkreetselt üleujutust, tormi, külmumist ja liiga suurt külma, lund, rahet, kõrget temperatuuri ja päikesekiirgust, liiga suurt või hooajavälist vihma, põuda, taimekultuuride putukatest tingitud ja fütopatoloogilisi haigusi, episootilisi haigusi, pikset tulekahju põhjustajana, maavärinat, merega seotud ohtu, kahju, mida põhjustavad taimedele metsloomad, ning palju veiste, lammaste ja kitsede haigusi.
(10)
Seaduse 1790/1988 artikliga 5a (7) kehtestati põllumajandustootjatele, kes on põhjenduses 9 kirjeldatud kindlustusskeemi kohaselt kindlustatud isikud, spetsiaalne kindlustusmakse. See makse kujutab endast seadusandja kehtestatud makset kodumaiste põllumajandustoodete müügilt ja ostult ning selle tulud lähevad ELGA-le, mille ülesanne on ennetada ja hüvitada kahju, mida põhjustavad põllumajandusettevõtetele looduslikud ohud.
(11)
Seaduse 1790/1988 artikliga 5a määrati spetsiaalseks kindlustusmakseks taimsete põllumajandustoodete puhul 3 % ja loomsete põllumajandustoodete puhul 0,5 % (8). Need maksemäärad kehtestavad pädevad ministrid selle ettepaneku põhjal, mille ELGA esitab põllumajandusministrile. ELGA tulud saadakse spetsiaalsest kindlustusmaksest ja neid kogub maksuamet, need kuuluvad riigi tuludena riigieelarvesse ning kantakse eraldi tulurubriiki. Need eelarvetulud makstakse ELGA-le välja maaelu arengu ja toiduministeeriumiks ümber nimetatud põllumajandusministeeriumi eelarvele, kandes sellesse igal aastal võrdse assigneeringu ettepaneku põhjal, mille ELGA selle ministrile teeb. ELGA ei mõjuta makse või hüvitiste summat mingil muul viisil.
(12)
ELGA kindlustab füüsilised ja juriidilised isikud, kes on põllumajandus-, loomakasvatus-, linnukasvatus-, mesindus-, kalandus-, vesiviljelus- või muude sarnaste ettevõtete omanikud või käitajad. ELGA eelarvetulud moodustuvad eelkõige tuludest, mis saadaks spetsiaalsest kindlustusmaksest. Lisaks on ELGA pädevuses seaduse nr 3147/2003 alusel ka abi andmine äärmise vajaduse korral planeerimiskavade raames, mis on seotud selle kahju hüvitamisega, mida on looma- ja taimeressurssidele tekitanud loodusõnnetused, erakorralised sündmused või halvad ilmastikuolud. Abikavasid rahastatakse riigieelarvest või laenudega. Asjaomased kavad hõlmavad riigiabikavasid, mis on komisjoni otsustega heaks kiidetud.
(13)
Majandusministri ja maaelu arengu ministri 30. jaanuari 2009. aasta määrusega nr 262037 (edaspidi „ministrite määrus”) nähti erakorraliselt ette 425 miljonit eurot hüvitisi 2008. aastal kantud kahju eest. Ministrite määruse kohaselt maksab ELGA kõnesolevaid hüvitisi mõne selles märgitud taimekultuuri toodangu vähenemise tõttu, mis oli 2008. viljelusaastal tingitud niisugustest halbadest ilmastikuoludest nagu põud, kõrge temperatuur, vihm ning asjaomaste taimede fütopatoloogilised ja putukatest tingitud haigused. Kahju on seotud mandli-, kirsi-, aprikoosi-, mõnda sorti virsiku-, ploomi-, pirni- ja õunapuude, spargli, orienttubaka, kartuli, puuvilla, oliivipuude ja teraviljade kasvatamisega.
(14)
Kreeka ametiasutuste teabe kohaselt võeti kahjutaseme kindlakstegemisel peale toodangu vähenemise mõne kultuuri puhul (teraviljad, puuvill) arvesse ka toodangu kvaliteedi langust. Toodangu vähenemine või kvaliteedi langus oli tingitud nimetatud aastal põllukultuure rünnanud ilmastikunähtuste koostoimest taimehaigustega, mida põhjustasid halvad ilmastikuolud.
(15)
Nende hüvitiste maksmiseks sõlmis ELGA ühe pangaga laenulepingu 425 000 000 euro kohta. Laen tagastatakse kümne aasta jooksul (ajavahemikul 2010-2019). Kolmel esimesel aastal (2010-2012) tasutakse sellelt laenult intressi ja kindlasummalist maksu Kreeka riigile summas 28 513 250 eurot aastas ning seitsmel järgmisel aastal (2013-2019) tasutakse intressi, tehakse tagasimakseid ja makstakse kindlasummalist maksu Kreeka riigile järgmiselt: 2013. aastal 89 227 536 eurot, 2014. aastal 85 087 786 eurot, 2015. aastal 81 025 536 eurot, 2016. aastal 76 963 286 eurot, 2017. aastal 72 901 036 eurot, 2018. aastal 68 838 786 eurot ja 2019. aastal 64 776 536 eurot. Laenuleping sõlmiti nii, et laenu ELGA huvides tagab Kreeka riik.
(16)
Kreeka ametiasutuste edastatud teabe kohaselt oli nende hüvitiste summa, mis ELGA 2008. aastal kindlustusega hõlmatud kahju eest välja maksis, 386 986 648 eurot. See summa saadi osaliselt kindlustushüvitistest - 88 353 000 euro ulatuses - ja osaliselt eelarvetuludest, mis laekusid 444 miljoni euro suurusest laenust.
(17)
ELGA sõlmis Kreeka seaduse nr 3074/2002 artikli 13 ja Kreeka seaduse nr 3147/2003 artikli 28 lõike 17 alusel ühe pangaga laenulepingu 444 000 000 euro kohta. Laen tagastatakse kümne aasta jooksul (ajavahemikul 2009-2018). Kolmel esimesel aastal (2009-2011) tasutakse sellelt laenult intressi ja kindlasummalist maksu Kreeka riigile summas 23 709 600 eurot aastas ning seitsmel järgmisel aastal (2012-2018) tasutakse intressi, tehakse tagasimakseid ja makstakse kindlasummalist maksu Kreeka riigile järgmiselt: 2012. aastal 87 138 171 eurot, 2013. aastal 83 789 143 eurot, 2014. aastal 80 395 714 eurot, 2015. aastal 77 002 286 eurot, 2016. aastal 73 608 857 eurot, 2017. aastal 70 215 429 eurot ja 2018. aastal 66 822 000 eurot. Laenuleping sõlmiti nii, et laenu tagab Kreeka riik ELGA huvides.
(18)
Teine osa laenust - 145 366 352 eurot - oli vajalik, et anda riigiabi, mis kiideti heaks komisjoni otsustega äärmise vajaduse tõttu vastu võetud planeerimiskavade raames, mis on seotud 2006. ja 2007. aasta tulekahjudega. Seda osa ELGA eelarvetuludest otsus ei käsitle.
III. KAHTLUSED, MIS KOMISJONIL UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE RAAMES TEKKISID
1. Abi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(19)
Riigi ressurssidest antav abi. Komisjon leidis, et see tingimus on praegusel juhul täidetud, sest kõnesolevates riigisisestes õigusaktides (vt põhjendus 11) on selgelt sätestatud, et ELGA makstavaid hüvitisi rahastatakse riigi ressurssidest ja et need on riigiga seostatavad.
(20)
Enne menetluse algatamist edastatud lisateabe hulgas märkisid Kreeka ametiasutused, et nad kavatsevad tõsta spetsiaalse kindlustusmakse määra, et suurendada ELGA tulusid. ELGA tulude suurendamist käsitlevas teabes ei olnud aga selles menetlusetapis esitatud täpset teavet, mis võimaldab järeldada, et niisugusest suurendamisest piisab kõnesolevate laenude tagastamiseks ja hüvitiste maksmiseks tootjatele vaadeldavatel aastatel. Ei saanud seega välistada, et kõnesolevaid meetmeid rahastatakse ka muudest riigi ressurssidest, mis on ELGA käsutuses.
(21)
Meetmed, mis kahjustavad kaubavahetust ja moonutavad või võivad moonutada konkurentsi. Hüvitised, mis ELGA maksis kohustusliku kindlustusskeemi raames välja 2008. aastal, on seotud mitme taimset ja loomset päritolu Kreeka põllumajandustootega ning need, mis ta maksis välja 2009. aastal, mitme põllukultuuriga (vt põhjendus 13). Komisjon tuvastas seega menetluse algatamise etapis, et hüvitised annavad kohalikele tootjatele eelise võrreldes liidu tootjatega, kes sama toetust ei saa. Põllumajandussektor on liidu tasandil avatud konkurentsile ja järelikult tundlik igale meetmele, mis võetakse ühe või teise liikmesriigi kasuks. Hüvitised võivad seega moonutada konkurentsi siseturul ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
(22)
Meetmed, mis soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Küsimuses, kas ELGA maksed kohustusliku looduslike ohtude vastu kindlustamise skeemi raames andsid valikulise eelise, leidis komisjon, et a priori tuleb meedet pidada valikuliseks seetõttu, et ELGA hüvitiste puhul piirduti kindlate põllumajandustoodetega.
Komisjon oli arvamusel, et võib väita, et põllumajandussektori iseärasuste ja asjaolu tõttu, et sektor sõltub erinevalt teistest sektoritest kindlatest ilmastikuoludest, samuti selle haavatavuse tõttu looduslike ohtude suhtes Kreekas, on vaja välja töötada riiklik skeem, mis tagab minimaalse hüvitamise taseme solidaarsuse põhimõttel. Kuna hüvitisi, mida ELGA maksab kohustusliku kindlustusskeemi raames, rahastatakse spetsiaalsest kindlustusmaksest saadavatest tuludest, leidis komisjon, et neid võib käsitada nii, et need ei anna abisaajatele põhjendamatut eelist.
Niisugune põhjendus, mis rajaneb skeemi loogikal ja laadil, ei saa selle skeemi puhul siiski hõlmata Kreeka riigi täiendavaid rahanduslikke sekkumisi (mis ületavad kohustuslikke makseid). Komisjoni käsutuses oli aga uurimismenetluse algatamise etapis piisav teave, mille alusel järeldada, et see on nii. Eelkõige oli komisjonil kahtlusi, kas meetmeid rahastatakse ikka ilma riigi täiendava sekkumiseta.
(23)
Nendel põhjustel järeldas komisjon uurimismenetluse etapis, et ei saa välistada, et hüvitised, mida ELGA 2008. ja 2009. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse ja kujutavad endast riigiabi.
2. Meetmete kvalifitseerimine ebaseaduslikuks abiks
(24)
Komisjon leidis, et kuna abi anti ja maksti, ilma et sellest oleks eelnevalt teatatud, on tegemist ebaseadusliku abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses.
3. Esialgne hinnang abi siseturuga kokkusobivusele
(25)
Kuna Kreeka ametiasutused väitsid, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, ei olnud komisjonil uurimismenetluse algatamise hetkel vajalikku teavet, et hinnata abi kokkusobivust abi andmise ajal, s.o 2008. ja 2009. aastal kohaldatavate õigusaktidega. Praegusel juhul on tegemist ühenduse suunistega riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013 (9) (edaspidi „suunised”) ja eriti selle peatükiga V.B, milles käsitletakse toetusi põllumajandustootmisele või põllumajanduslikele tootmisvahenditele tekkinud kahju hüvitamiseks.
(26)
Edastatud teabe põhjal näis, et enamiku põllukultuuride puhul ette nähtud hüvitised olid mõeldud selleks, et hüvitada kahju, mis moodustab vähemalt 30 %, võttes arvesse tootmise vähenemist või kvaliteedi langust mõne toote puhul asjaomase aasta jooksul, mis on tingitud üle ühe ebasoodsa ilmastikunähtuse koostoimest ja mõne põllukultuuri puhul ka taimehaigustest. Kreeka ametiasutuste edastatud teave ei sisalda andmeid kõnesolevate hüvitiste arvutamise meetodi kohta.
(27)
Komisjonil oli seega kahtlusi, kas selle abi võib tunnistada kokkusobivaks suuniste peatükiga V.B.
IV. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
(28)
Märkusi esitanud huvitatud isikud on Euroopa Põllumajandussaaduste ja Toiduainetega Kauplejate Komitee (edaspidi „kauplejate komitee”), Euroopa Teravilja-, Loomasööda-, Õlivilja-, Oliiviõli-, Oliivi-, Rasva- ja Toiduainetekaubanduse Komitee (edaspidi „kaubanduskomitee”) ning üks kolmas isik, kes palus, et tema nimi jäetaks saladusse.
(29)
Iseseisvate kauplejate (kolmas huvitatud isik) ning kauplejate komitee ja kaubanduskomitee puhul, mille tegevusala on iseseisvate kauplejate huvide kaitse, leiavad huvitatud isikud, et praegune algselt põllumajandusettevõtjatele antud abi viib tegelikult selleni, et moodustuvad põllumajanduskooperatiivid ja nende ühingud, mis seetõttu, et neil on põllumajandustoodete ladustamise ainuõigus, konkureerivad seega iseseisvate kauplejatega.
(30)
Huvitatud isikute sõnul ei esitanud Kreeka tõendeid, mis näitaksid, et kõnesolevaid hüvitisi on makstud kahju eest, mis on tingitud halbadest ilmastikuoludest. Kreeka ametiasutused ei esitanud asjaomaste ilmastikuolude laadi analüütilist kirjeldust, mis kinnitaks asjakohast meteoroloogilist teavet, nagu on suunistega ette nähtud.
(31)
Huvitatud isikute arvamuse kohaselt ei täpsustanud Kreeka ametiasutused ei arvutusmeetodit, mida kõnesolevate hüvitiste arvutamisel kasutati, ega kantud kahju alampiiri. Lisaks piirduti kõnesolevate hüvitiste puhul kindlate põllumajandustoodetega, kuigi teiste toodete valmistajad, kelle puhul oli hüvitiste maksmine välistatud, kaotasid samuti ühe osa oma vastavast toodangust.
(32)
Huvitatud isikud olid muu hulgas arvamusel, et hüvitiste maksmine mõjutas lõpptoodete hindade kujunemist seetõttu, et asjaomaste toodete hind alanes tänu nendele hüvitistele. Nii et see abi andis asjaomastele tootjatele majandusliku eelise, võimaldades neil turustada selle osa oma toodangust, mida ebasoodsad ilmastikuolud ei kahjustanud, konkurentsi moonutavates tingimustes. Teisalt olid eraturustajad (näiteks kauplejad, jahuveskid, loomasöödaveskid, linnu- ja seakasvatajad jt) sunnitud järgima põllumajanduskooperatiivide ja nende ühingute peale sunnitud hinnapoliitikat, mis asetas kooperatiivid monopoolsesse seisundisse.
(33)
Lisaks tuleks kindlustuskatte puhul, mida ELGA seoses põllumajandussektorit ähvardavate ohtudega pakub, järgida proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid. Huvitatud isikute arvates ei ole lubatav, et ELGA 2008. ja 2009. aastal makstud hüvitiste summad ületavad vastavalt kolm või neli korda nende aastate kindlustusmaksete kogusummasid.
(34)
Huvitatud isikute sõnul koormas ELGA 2009. aastal võetud uue laenuga liigselt eelarvetulusid, mida ta saab järgmisel kümnel aastal, sest tal oli juba kohustus tagastada laen, mille ta oli võtnud 2008. aastaks ja millega ta oli ette panti pannud järgmiste aastate kindlustusmaksed. Huvitatud isikud juhtisid lisaks tähelepanu veel kahele laenule, mis ELGA võttis 2009. aastal, st 350 miljoni euro suurusele laenule, mille ELGA võttis Pireuse Pangast, ja 112 miljoni euro suurusele laenule, mille ta võttis Kreeka Põllumajanduspangast ja Kreeka riiklikust pangast.
(35)
Huvitatud isikud arvasid ka, et 444 miljoni euro ja 415 miljoni euro suurune laen kujutavad riigi tagatisega sõlmitud laenulepingute vormis endast eelarvetulusid, mis lisanduvad kindlustusmaksetele, mille tasumine on ette nähtud seadusega. Neid laene tuleks seega pidada riigi ressurssideks.
V. KREEKA MÄRKUSED
1. Üldmärkused 2008. ja 2009. aastal antud hüvitusabi kohta
(36)
Kreeka ametiasutuste sõnul ei kujuta hüvitusabi, mida ELGA aastatel 2008 ja 2009 maksis, endast riigiabi.
Kindlustusskeemi rahastamine tagatakse spetsiaalsete kohustuslike maksetega, mida põllumajandusettevõtjad tasuvad. Kuna selle kindlustusskeemi puhul tuleb järgida ühiskondliku solidaarsuse põhimõtet, ei tohi spetsiaalsed kohustuslikud maksed esiteks olla rangelt proportsionaalsed kindlustatava riskiga ja teiseks ei tohi makstavate hüvitiste summa olla tingimata proportsionaalne kindlustatava tuluga (10). Kreeka ametiasutuste sõnul on järelikult tegemist tõeliste hüvitistega, mida makstakse selleks, et hüvitada kahju, mida tekitasid põllumajandustoodangule halvad ilmastikuolud, ning seda Kreeka õigusaktide kohaselt, milles käsitletakse ELGA makstavaid põllumajanduskindlustushüvitisi.
Lisaks on ELGA Kreeka ametiasutuste arvates võimeline maksetähtpäeval oma rahalisi kohustusi kohustusliku kindlustusskeemi raames täitma. ELGA seda suutlikkust tugevdab asjaolu, et kohaldatakse uut seadust nr 3877/2010 põllumajandustegevuse kaitse ja kindlustamise süsteemi kohta, milles on nähtud ette täiendavad rahastamisallikad ELGA huvides. Seaduse kohaselt suurendatakse enamikul juhtudel spetsiaalset kindlustusmakset (taimset päritolu toodangule põhjustatud kahju puhul 3-4 % ja loomset päritolu toodangule põhjustatud kahju puhul 0,50-0,75 %). Lisaks luuakse sellega vabatahtlik kindlustus kahju puhul, mida kohustuslik kindlustus ei hõlma, ning üldine kindlustus, mille makseid peavad ELGA-le tasuma füüsilised isikud, kelle põhitegevusala ei ole põllumajandus, ja juriidilised isikud, mille aktsiate enamus ei kuulu isikutele, kelle põhitegevusala on põllumajandus.
(37)
Isegi kui hüvitusabi tuleb pidada riigiabiks, leiavad Kreeka ametiasutused siiski, et see on kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ja suunistega. Kreeka ametiasutused esitasid komisjoni talitustele üksikasjaliku teabe iga abi kohta, mida ELGA 2008. ja 2009. aastal andis, näidates ära asjaomase põllumajandusettevõtja nime ja maksukohustuslase numbri, maakonna, kus maatükk paikneb, põllukultuuritüübi, põllukultuuri mõõtühiku ja kasutatud ühikute arvu, abi summa ja selle andmise kuupäeva, kahju kirjelduse ja selle ulatuse võrreldes tavalise tootmismahuga.
(38)
Hüvitusabi kohta, mida anti 2008. ja 2009. aastal kahju eest, mis hävitas üle 30 % tavalisest taimekasvatustoodangust, arvavad Kreeka ametiasutused, et täidetud on kõik tingimused, mis on nähtud ette suuniste punktidega 124-130 ja komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (11) (edaspidi „erandimäärus”) artikliga 11.
(39)
Kreeka ametiasutuste arvates maksti sellist abi asjaomastele tootjatele või tootjaorganisatsioonidele, millega tootjad on liitunud, suuniste kohaselt ja eespool osutatud erandimääruse alusel. Kreeka ametiasutused kinnitasid eelkõige, et:
a)
abi summa ei ületanud ühelgi juhul tegelikku kahju, mida tootjad kandsid;
b)
abi koguosatähtsuse puhul järgiti erandimääruse artiklis 11 kehtestatud tingimusi, sest ELGA ei maksnud mingit hüvitist, mis ületaks 74,8 % toote müügitulu vähenemisest halbade ilmastikuolude tõttu;
c)
abikõlbliku kahju maksimaalsummast lahutati kõik kindlustuskeemi raames saadud summad ja ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu tegemata jäänud kulutused;
d)
kahju arvutati iga üksiku põllumajandusettevõtte tasandil ning
e)
abi andmise otsus tehti ja väljamaksmine toimus vastavalt kolme ja nelja aasta jooksul pärast kahju kandmist, nagu on nähtud ette erandimääruse artikli 11 lõikega 10;
f)
abi ei kumuleerunud teiste riigiabikavadega ega liikmesriikide või liidu antavate rahaliste toetustega abikõlblike kulude osas. Asjaomased tootjad ei olnud saanud kõnesolevat abi sama kahju hüvitamiseks rohkem kui ühe õigusakti alusel, nii et see abi oli antud kas suuniste, erandimääruse või komisjoni 20. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2007 (milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandustoodete tootmise sektoris) (12) (edaspidi „vähese tähtsusega abi määrus”) või komisjoni 22. jaanuari 2009. aasta teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (13) (edaspidi „teatis „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” ”) alusel.
(40)
Tavalise tootmismahu arvutamise meetodi teemal esitasid Kreeka ametiasutused teabe kasutatud meetodi kohta ja kinnitasid, et järgitakse suuniste punktiga 128 ette nähtud tingimusi, mille kohaselt peab juhul, kui kasutatakse alternatiivset meetodit, see meetod olema tüüpiline ega tohi põhineda ebaharilikult suurtel saakidel. Eelkõige hindavad halbadest ilmastikuoludest tingitud kahju iga üksiku põllumajandusettevõtte tasandil agronoomid kohapealsete hinnangute põhjal, nagu on nähtud ette määrusega ELGA kindlustuse kohta. Agronoom-hindaja mõõdab kohapealse kontrolli käigus maatüki ulatust kõikide sobivate vahenditega (mõõdulint, maatükkide kindlakstegemise kaardid, GPS-seade) ja kui tegemist on puukultuuridega, loeb ta üle puud. Seejärel hindab agronoom maatükilt oodatavat tootmismahtu, võttes arvesse kasutatavaid maaviljelustehnikaid (eelkõige istutamistihedust, pügamissüsteemi puukasvatuses, varaseid kultuure, mille puhul kasutatakse plastlehti, niisutussüsteemi), kasvatatavate liikide sorte, aastaste põllukultuuride puhul eelmist kultuuri, põllukultuuri kasvatamist (eelkõige väetamist ja võitlust röövikutega), mullaviljakust ja tootmisaasta võimalikke iseärasusi (näiteks põud, vilja moodustumise probleemid). Lõpuks hinnatakse maatükilt oodatud tootmismahule tekitatud kahju määra. Et teha kindlaks kahju määr, võetakse maatükilt eri kohtadest proovid, arvestades oodatud tootmismahu kvantitatiivset vähenemist, kvaliteedi langust kahju tõttu, põllukultuuri kasvatamist pärast kahju toimumist (näiteks taimede lisakaitse, täiendav rohimine, kahjustatud viljade eemaldamine).
2. Konkreetsed märkused 2008. aastal antud hüvitusabi kohta
(41)
Abist, mida ELGA 2008. aasta jooksul andis (st 386 986 648 eurost) maksti 373 257 465,71 eurot hüvitisi tootjatele selleks, et hüvitada kahju, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule halvad ilmastikuolud. Selle abi puhul kohaldas ELGA taimekasvatustoodangu kindlustamise määruse artiklit 6, milles käsitletakse põllumajandustootjatele halbade ilmastikuolude tõttu tekkinud kahju hüvitamiseks makstavaid hüvitisi niisugustena, nagu on nähtud ette riikliku seadusega 1790/1988, millega luuakse ELGA kindlustusskeem.
(42)
Kreeka esitas kõnesoleva abi teemal meteoroloogilise teabe halbade ilmastikuolude kohta, mida täheldati viljelusaastal 2007-2008. Ametiasutused tunnistasid ametlikult neid ebasoodsaid ilmastikunähtusi. Tegemist on eelkõige suvekuumusega, mida esines 2007. aasta juuni lõpus ja juulis kogu riigis, tugevate vihmadega mitmes riigi piirkonnas 2007. aasta oktoobris ning kuivade ja kuumade katabaatiliste tuultega samal kuul Kreetal, tormide ja rahega 2008. aasta augusti algul Mandri-Kreeka mõnes loodepoolses ja keskosa maakonnas ning tormidega sama augustikuu lõpus Magneesia, Viotia ja Ida-Atika aladel ning Euboia ja Kreeta saartel.
Eelkõige maksti hüvitisi kahju eest, mis ületab tavalise tootmismahu järgmised määrad (14).
Kahju alammäära protsent võrreldes tavalise tootmismahuga
Hüvitiste kogusumma
(eurodes)
Kahju kannatanud põldude arv
Protsent hüvitiste kogusummast
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Kokku
373 257 465,71
666 406
100
Lisaks maksis ELGA lisahüvitisi summas 2 472 785,97 eurot tootjatele, kes kandsid samal viljelusaastal 2007-2008 halbade ilmastikuolude tõttu järkjärgulist kahju samale taimekasvatustoodangule. 6,98 % puhul nende hüvitiste kogusummast oli kahjutase ka 20-30 % tavalisest tootmismahust ja 93,02 % puhul nende kogusummast hävines üle 30 % tavalisest tootmismahust.
(43)
Abina, mida ELGA põllumajandusettevõtjatele 2008. aastal maksis, anti muu hulgas ka järgmist abi:
a)
abi summas 7 338 119,74 eurot loomaressursside kaotuse eest. Selle kahju hulgast vastas 1 860 279,67 eurot loomaressursside kaotustele halbade ilmastikuolude tõttu, 3 188 825,78 eurot kujutas endast kaotusi loomahaiguste tagajärjel ja 2 289 014,29 eurot kaotusi muu kahju tõttu (näiteks metsloomade, s.o karude, huntide ja hulkuvate koerte ründed). Seda abi peavad Kreeka ametiasutused tõeliseks hüvitiseks kohustusliku kindlustusskeemi raames ning see ei kujuta riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;
b)
abi summas 114 374,86 eurot kahju eest, mille tekitasid taimekasvatustoodangule karud. See abi anti ühenduse kava LIFE raames pruunkaru kaitsmiseks Kreekas. Abi anti 100 % ulatuses; ning
c)
abi summas 3 803 901,72 eurot korrektiivmeetmeteks, millega parandada tähelepanematusvead hindamisaruannetes, mis käsitlevad taimekasvatustoodangu vähenemist ja loomaressursside kaotusi. Need vead, mis tuvastati pärast abi väljamaksmist põllumajandusettevõtjatele, kujutavad endast ELGA võlgu asjaomaste abisaajate ees.
3. Konkreetsed märkused 2009. aastal antud hüvitusabi kohta
(44)
Hüvitiste puhul, mis maksti välja 2009. aastal ministrite 30. jaanuari 2009. aasta otsuse alusel summas 415 019 452 eurot, on asjaomased tooted, kahju põhjustanud ilmastikuolud ja kahju kirjeldus esitatud järgmises tabelis.
Põllumajandustoode
Hüvitise Kogusumma
(eurot)
Halvad ilmastikuolud
Põhjustatud kahju kirjeldus
1.
Mandlid
Kirsid
Aprikoosid (sort „Bebekou”)
Õunad
Ploomid
Pirnid
56 580 555
(kõikide toodete puhul)
Kõrge temperatuur ja suvekuumus;
soe ja kuiv talv;
pikaajaline põud;
äkilised temperatuurimuutused
Kõrge temperatuur ja suvekuumus 2007. aasta suvel avaldasid negatiivset mõju nende toodete toodangule ja eelkõige puuviljade moodustumisele. Kestev põud 2007. aastal ja äkilised temperatuurimuutused põhjustasid tootmismahu vähenemise. Lisaks ei olnud sooja ja kuiva talve tõttu mitme puukultuuri puhkeajad piisavad.
2.
Kalapüük
10 970 348
Samad klimaatilised tingimused nagu punktis 1
Sama kahju nagu punktis 1.
3.
Spargel
6 751 747
Soe ja kuiv talv;
madal temperatuur
Soe ja kuiv talv 2007. ja 2008. aastal aitas kaasa spargli suurenevale kataboolsele tegevusele ning tekitas ladustatud toitainete kaotuse. Need tingimused põhjustasid spargli tulevase tootmismahu järsu vähenemise. Juba vähenenud toodangule avaldas mõju madal temperatuur 2008. aasta veebruaris, mis pidurdas kasvu. See põhjustas spargli saagi edasise vähenemise Kreekas 2008. aastal.
4.
Orienttubakas
13 817 834
Kõrge temperatuur ja suvekuumus;
põud
Kõrge temperatuur ja suvekuumus 2007. aasta suvel koostoimes põuaga raskendasid putukatest tingitud haiguste ja ripslaste tekitatud viiruse ravi ning põhjustasid tubakatoodangu vähenemise kogu riigis.
5.
Suvekartul
7 220 996
Kõrge temperatuur
Kõrge temperatuur 2006. ja 2008. aasta suvel raskendas suvekartuli putukatest põhjustatud ja fütopatoloogiliste haiguste ravi mitmes Kreeka maakonnas.
6.
Puuvill
109 564 462
Pikaajaline põud;
kuum suvi;
külm sügis;
vihm
Pikaajaline põud vähendas veevarusid. Kuum suvi, millele järgnes külm sügis, koostoimes ülemäärase vihmaga 2008. aasta septembri lõpu poole põhjustas puuvillatoodangu vähenemise ja kvaliteedi alanemise kogu riigis.
7.
Oliivid
72 026 112
Põud.;
külm;
vihm
Pikaajaline põud, külm 2008. aasta veebruaris pärast pehmet talve, kõrge temperatuur ja ülemäärane vihm oliivipuude õitsemise ajal põhjustasid oliivitoodangu olulise vähenemise kogu riigis.
8.
Teraviljad (mais, pehme nisu, oder, kaer, rukis, riis)
138 087 394
Vihm;
temperatuuri kõikumine
Vihm ja temperatuuri kõikumine 2008. aasta kevadel ja sügisel põhjustasid teraviljatoodangu halvenemise ja lõid soodsa pinnase fütopatoloogiliste haiguste arenguks. Kvaliteedi langus on tingitud ka toitainete (valgud, gluteen) puudusest halbade ilmastikuolude tõttu.
Kokku
415 019 448
(45)
Kreeka ametiasutuste sõnul peetakse hüvitiste hulgast, mille summa on 415 019 452 eurot, 871 tootjale makstud abi summas 27 614 905 eurot siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja suuniste tähenduses.
(46)
Selle abi ülejäänud osa summas 387 404 547 eurot maksti välja 784 408 tootjale. Kreeka ametiasutuste sõnul on abi siseturuga kokkusobiv aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja erandimääruse tähenduses.
Kreeka ametiasutuste arvates vastas abi kõikidele erandimääruse artiklis 11 kehtestatud tingimustele. Eelkõige tuleb märkida järgmist:
a)
abi koguosatähtsus ei ületanud 80 % toote müügitulude vähenemisest halbade ilmastikuolude tõttu;
b)
kahju arvutati iga üksiku põllumajandusettevõtja tasandil;
c)
kahju summa ei hõlmanud halbade ilmastikuolude tõttu tegemata jäänud kulutusi ning tootjad ei saanud hüvitisi teistelt kindlustusasutustelt;
d)
kõnesolevad hüvitised maksti välja otse põllumajandustootjatele;
e)
kõnesoleva abi andmise otsus tehti ja abi maksti välja vastavalt kolme ja nelja aasta jooksul pärast kahju kandmist;
f)
tavalise tootmismahu arvutamise meetod on sama, mida on kirjeldatud põhjenduses 42 aastal 2008 antud abi kohta.
(47)
Kreeka ametiasutused leiavad, et isegi kui abi ei saanud pidada tõeliseks hüvitiseks (vt põhjendus 36) või erandimäärusele vastavaks (vt põhjendus 46), tuleb seda pidada vastavaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b ja teatisele „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik”.
Abi andmine muutis asjaomaste põllumajandusettevõtjate juurdepääsu rahastamisele lihtsamaks. Nii tagasid need hüvitised rahandusliku likviidsuse Kreekas primaarsele toodangule - ainus sektor, millele Kreeka riik sai tugineda oma majanduskriisi esimestel kuudel, et vältida ohte Kreeka majanduse teistes sektorites. Abi ei antud siiski täpseid kriteeriume kohaldamata. Seda anti ainult tegelike majandusprobleemide korral, mis olid seotud eranditult põllumajandustoodete tootmisega, ja konkreetsemalt probleemide korral, mida halvad ilmastikuolud põllumajandustoodangule põhjustasid (vt põhjendus 44). Suurema osa puhul sellest abist ei kehtestatud ülemmäära ega iga tootja probleemi taset, sest eesmärk oli toetada Kreeka majandust üldiselt.
(48)
Teatise punkti 7 alapunkti a kohaselt kohaldab komisjon teatamata abi osas (15) kõnealust teatist siis, kui abi anti pärast 2008. aasta 17. detsembrit. Kreeka ametiasutused on seega arvamusel, et teatamata abi suhtes kohaldatakse nimetatud teatise punkti 7 alapunkti a, sest seda abi anti pärast 2008. aasta 17. detsembrit.
(49)
Kreeka ametiasutused arvavad, et ministrite 30. jaanuari 2009. aasta määrusega erakorralise abina ette nähtud käesoleva abi puhul on täidetud kõik teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punktis 4.2.2 kehtestatud tingimused. Eelkõige tuleb märkida järgmist:
a)
abi anti abikava vormis, sest see põhines eespool osutatud ministrite määrusel;
b)
seda anti ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juulil 2008 raskustes vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et seda abi anti eranditult füüsilistele isikutele ning et enamik neist oli Kreeka õigusaktide kohaselt vabastatud kohustusest esitada tuludeklaratsioon, sest nende aastatulu oli alla 12 000 euro. Kõikidel tootjatel, kes said kõnesolevaid hüvitisi, oli pankadega tehinguid pooleli, sest see abi kanti neile pangakontodele. Kreeka ametiasutused kinnitavad, et asjaomased tootjad olid maksejõulised ja neil oli võimalus saada piisav pangapoolne rahastamine. Järelikult ei olnud need tootjad abi väljamaksmise ajal raskustes;
c)
abikava ei kohaldatud ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad kalandussektoris;
d)
abi ei olnud ei eksporditoetus ega abi, mis soodustab kodumaiseid tooteid võrreldes imporditud toodetega;
e)
abi anti 2009. aasta jooksul ja seega enne 2010. aasta 31. detsembrit, nagu on nähtud ette teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktis f;
f)
abi summa põllumajandusettevõtja kohta kõikus vahemikus 7 501-15 000 eurot.
(50)
Vastavalt teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktile g, nagu seda muudeti 2009. aasta oktoobris, ei tohiks iga asjaomase põllumajandusettevõtja saadud abi tuua kaasa ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 abi saanud ettevõtja abi kogusumma suurenemist üle 15 000 euro. Kreeka ametiasutuste arvates ei tohiks asjaolu, et ELGA ei saanud asjaomaselt põllumajandusettevõtjatelt paberkandjal või elektroonilisel andmekandjal deklaratsiooni jooksval majandusaastal saadud muu vähese tähtsusega abi ja ühenduse ajutisel meetmel põhineva abi kohta, olla formaalsus. Seega ei tohiks selle formaalsuse täitmata jätmise tõttu teha järeldust, et teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktis g, nagu seda muudeti 2009. aasta oktoobris, kehtestatud tingimust ei täidetud, seda enam, et Kreeka ei andnud - nagu võib näha ELGA masinsüsteemist - ajavahemikul 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2010 põllumajandusliku esmatootmise sektori tootjatele vähese tähtsusega abi või abi teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” alusel.
(51)
Kreeka ametiasutuste arvates võib sellest 387 404 547 euro suurusest summast 75 382 500 eurot igal juhul kuuluda vähese tähtsusega abi määruse kohaldamisalasse.
(52)
Kreeka ametiasutused leiavad, et eespool nimetatud abi summas 75 382 500 eurot vastas kõikidele tingimustele, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 1535/2007, milles käsitletakse vähese tähtsusega abi. Eelkõige tuleb märkida järgmist:
a)
määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõike 2 kohaselt ei saanud põllumajandusettevõtjad eespool nimetatud abi puhul hüvitisi, mis ületaksid majandusaastatel 2008-2010 7 500 eurot põllumajandusettevõtja kohta;
b)
kõnealuse vähese tähtsusega abi kumulatiivne summa, mida Kreeka andis põllumajandusettevõtjatele kolme majandusaasta jooksul, ei ületanud 75 382 500 eurot, st Kreeka maksimaalset kumulatiivset summat, mis on nähtud ette määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 3 ja lisas.
4. Tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta
(53)
Kreeka väidab, et huvitatud isikud ei ole esitanud tõendeid, mis näitaksid, et hüvitised mõjutasid nende liikmete seisundit siseturul.
(54)
Märkuse kohta, mille kohaselt ei esitatud halbade ilmastikuolude laadi kirjeldust, rõhutavad Kreeka ametiasutused, et niisugune kirjeldus ei ole hüvitisi käsitleva ministrite otsuse kohaselt vajalik ning et vaja oli hoopis tõendada, et esiteks esinesid halvad ilmastikuolud ja teiseks moodustab põhjustatud kahju vähemalt 30 % tavalisest tootmismahust. Kreeka edastas komisjoni talitustele esitatud märkustes analüütilised andmed kõnesolevate ilmastikuolude kohta, mis kinnitavad vastavat meteoroloogilist teavet.
(55)
Märkuse kohta, mille kohaselt ei ole Kreeka täpsustanud ei kõnesolevate hüvitiste arvutamisel kasutatud meetodit ega kantud kahju alammäära, meenutavad Kreeka ametiasutused, et nad edastasid komisjonile esitatud märkuste raames üksikasjaliku teabe nendes kahes küsimuses.
(56)
Kreeka ametiasutuste sõnul ei mõjutanud kõnesolevate hüvitiste maksmine lõpptarbijaid, sest põllumajandustoodete hindade alanemine ei toonud kaasa jaehinna langust. Selle seisukoha tõenduseks esitasid Kreeka ametiasutused artikleid Kreeka ajakirjandusest, mis näitavad, et jaehinnad jäid mitme põllumajandustoote puhul - sealhulgas praegusel juhtumil vaadeldavad tooted - kõrgeks vaatamata sellele, et nende põllumajandustoodete hulgihinnad langesid.
VI. ABI HINDAMINE
1. Riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(57)
Aluslepingu artikli 107 lõikes 1 on tunnistatud igasugune liikmesriigilt tulenev või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Komisjon leiab, et eespool nimetatud tingimused on kõnesolevate meetmete puhul täidetud.
(58)
Riigi ressurssidest antav abi
Nagu ilmneb Euroopa Kohtu praktikast, st 22. märtsi 2003. aasta otsusest kohtuasjas C-355/00: Freskot AE vs. Elliniko Dimosio (16) (edaspidi „kohtuasi Freskot”), on see tingimus praegusel juhul täidetud, sest kõnesolev riigisisene seadusandja on selgelt sätestanud, et ELGA makstavaid hüvitisi rahastatakse riigi ressurssidest ja need on seostatavad riigiga Euroopa Kohtu praktika tähenduses (17).
Nagu Freskoti kohtuasjas, nii ilmneb ka praegusel juhtumil seaduse 1790/1988 artiklist 5a (vt ka põhjendus 11) ja teistest kehtivatest Kreeka õigusnormidest, et ELGA eelarvetulusid, mis saadakse spetsiaalsest maksest, kogub maksuamet, need kantakse riigi tuludena riigieelarvesse ning makstakse välja ELGA-le põllumajandusministeeriumi (mis on nüüd maaelu arengu ja toiduministeerium) eelarvele. Asjaolust, et need maksed kirjendatakse riigi eelarvetuludena, piisab seega, et võtta seisukoht, et ELGA makstavad hüvitised tulevad riigi ressurssidest.
Seaduse 1790/1998 (18) artikli 2 kohaselt võib ELGA lisaks põllumajandusministri otsusega anda abi või maksta abisaajatele hüvitisi riigieelarvest vahendite ülekandmise või laenude teel, mida ELGA on Kreeka riigi tagatisega võtnud nii, et Kreeka riik kohustub laenu tagastama.
Euroopa Kohtu praktikast ilmneb aga, et nii vahetult riigi antud eelised kui ka need eelised, mida antakse riigi määratud või asutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku kaudu, kujutavad endast riigi ressursse aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (19). Järelikult kujutavad need kaks laenu, mille ELGA võttis Kreeka riigi tagatisega 2008. ja 2009. aastal makstud hüvitiste jaoks (vt põhjendused 15-17), endast praegusel juhul riigi ressursse aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest need kuuluvad ELGA vahendite hulka, kuid ELGA on eraõiguslik juriidiline isik, mis kuulub täielikult riigile ja mida kontrollib põllumajandusminister (vt ka põhjendus 8).
(59)
Meetmed, mis kahjustavad kaubavahetust ja moonutavad või võivad moonutada konkurentsi
Komisjon märgib, et hüvitised annavad riigi tootjatele eelise võrreldes ühenduse tootjatega, kes ei saa sama toetust. Põllumajandussektor on liidu tasandil avatud konkurentsile (20) ja järelikult tundlik igale meetmele, mis võetakse ühe või teise liikmesriigi kasuks (21). Kõnesolevad hüvitised võivad seega moonutada konkurentsi siseturul ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
(60)
Meetmed, mis soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist
Euroopa Kohtu praktika (22) kohaselt peetakse abiks eelkõige riigi meetmeid, mis ei ole toetused selle sõna kitsamas tähenduses, kuid mis eri vormis vähendavad ettevõtja eelarvel tavaliselt lasuvaid kulutusi ja mis seetõttu sarnanevad toetustega nii oma laadilt kui ka toimelt.
Freskoti kohtuotsuses järeldas Euroopa Kohus, et mõiste „ettevõtja” aluslepingu artikli 102 tähenduses ei tähista niisugust asutust nagu ELGA selle tegevuse osas looduslike ohtude vastu kohustusliku kindlustamise skeemi raames (vt kohtuotsuse punktid 79 ja 88).
Tegelikult on kõnesoleval kohustuslikul kindlustusskeemil peamiselt sotsiaalpoliitiline eesmärk, milleks on tagada kõikidele põllumajandusettevõtetele sobiv kindlustuskaitse, sealhulgas nendele, kelle puhul on loodusõnnetuste tõenäosus suurem (vt kohtuotsuse punktid 66 ja 67). Kindlustusmakset tuleb tasuda kõikidelt põllumajandustoodetelt ühtsetes määrades, mis ei sõltu tootja tegelikust riskist (solidaarsuse põhimõtte alusel). ELGAd kontrollib riik, sest makse summa eelarvetulude osas ja hüvitusmäärad kehtestavad pädevad ministrid.
Nagu Euroopa Kohus tuvastas 22. jaanuari 2002. aasta otsuses kohtuasjas C-218/00: Cisal vs. INAIL, (23) on ELGA kindlustusskeemi kaks põhielementi, st hüvitiste ja maksete summa, praegusel juhul allutatud riigi kontrollile ja skeemi iseloomustav kohustuslik liitumine on hädavajalik, et tagada selle rahanduslik tasakaal ja solidaarsuse põhimõtte järgimine, mis eeldab, et kindlustatule makstavad hüvitised ei ole proportsionaalsed tema tasutud maksetega.
Erinevalt asjaoludest kohtuasjas Cisal vs. INAIL on asutuse ELGA kindlustushüvitiste saajad siiski ettevõtjad, kes tegelevad ettevõtlusega. Asjaolust, et ELGA ise ei tegele ettevõtlusega, ei piisa seega, et asuda seisukohale, et selle asutuse makstavate kindlustushüvitiste saajad ei ole ettevõtjad aluslepingu tähenduses ega saa olla riigiabi saajad (vt Freskoti kohtuotsuse punkt 80).
Majandusliku eelise küsimuses märgib Euroopa Kohus lihtsalt Freskoti kohtuotsuse punktis 84, et „Selles olukorras tuleb küsimusele, kas ja kui jah, siis missugusel määral oleksid Kreeka põllumajandusettevõtjad kohustusliku kindlustustagatise puudumisel pidanud ja tegelikult saanud kindlustada ennast eraõiguslikes kindlustusseltsides või võtta muid meetmeid, et kaitsta ennast sobivalt tagajärgede eest, mida looduslikud ohud nendele ettevõtetele põhjustada võivad, ning missugusel määral vastab makse kohustusliku kindlustuse raames ELGA makstavate hüvitiste tegelikule majanduslikule kulule, kui niisuguse kulu peaks üldse saama arvutada”. Järgmises punktis märgib Euroopa Kohus siiski, et „Euroopa Kohtu käsutuses ei ole faktilist ega õiguslikku teavet, et vastata küsimuse sellele osale, mis käsitleb nende hüvitiste võimalikku kvalifitseerimist riigiabiks, mida ELGA looduslike ohtude vastu kohustusliku kindlustamise skeemi raames maksab”. Punktis 87 märgib Euroopa Kohus Freskoti kohtuasjas siiski, et „Euroopa Kohtu käsutuses ei ole faktilist ega õiguslikku teavet, et vastata küsimuse sellele osale, mis käsitleb nende hüvitiste võimalikku kvalifitseerimist riigiabiks, mida ELGA looduslike ohtude vastu kohustusliku kindlustamise skeemi raames maksab”.
(61)
Euroopa Kohtu praktikas on kinnitatud, et ei meetme laadist, st asjaolu, et see on sotsiaalmeede, (24) ega asjaolust, et seda rahastatakse täielikult või osaliselt maksetega, mille on kehtestanud ametiasutus ja mida võetakse asjaomastelt ettevõtjatelt, (25) ei piisa, et välistada meetme kvalifitseerimine abiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, milles ei ole riigi sekkumismeetmete puhul tehtud vahet põhjuste või eesmärkide järgi, vaid need on määratletud, lähtudes nende mõjust (26).
Hüvitised, mida ELGA 2008. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, on seotud teatavate taimset või loomset päritolu Kreeka põllumajandustoodetega, ja need, mida ta maksis 2009. aastal, teatavate põllukultuuridega. Sellest järeldub, et hüvitised, mida ELGA kohalikele põllumajandustootjatele maksis, võivad kujutada endast valikulist majanduslikku eelist nendele tootjatele võrreldes liidu teiste tootjatega, kes ei saa sama toetust.
Lisaks on juhtudel, mil loodusõnnetuste põhjustatava kahju oht on suurem, kaheldav, kas põllumajandusettevõtjad võivad saada kindlustustagatise eraõiguslikult kindlustusandjalt samasugustel tingimustel. Komisjon leiab seega, et niisuguses olukorras kujutavad hüvitised, mida ELGA kõnesoleva skeemi kaudu maksis, endast nende saajatele valikulist rahanduslikku eelist.
(62)
Euroopa Kohtu otsuse põhjal Freskoti kohtuasjas (vt punkt 86) võib siiski kerkida küsimus, kas kõnesolev meede ei ole õigustatud süsteemi laadi või üldise ülesehituse poolest, mida peab tõendama liikmesriik (27). Tuleb analüüsida, kas põllumajandussektori iseärasuste ja asjaolu tõttu, et see sektor sõltub teistest erinevalt kindlatest ilmastikutingimustest, samuti selle haavatavuse tõttu looduslike ohtude suhtes Kreekas, on vaja välja töötada riiklik skeem, mis tagab minimaalse hüvitamise taseme solidaarsuse põhimõttel. Meede, millega tehakse erand üldise parafiskaalse süsteemi kohaldamisest, võib olla õigustatud süsteemi laadi või üldise ülesehitusega, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et see meede tuleneb otseselt selle süsteemi aluseks olevatest või juhtpõhimõtetest. Tuleb teha vahet esiteks konkreetse skeemi eesmärkide ja sellest väljapoole jäävate eesmärkide ning teiseks süsteemile endale omaste mehhanismide vahel, mis on nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud (28).
Kuna on näha, et ELGAd ei rahastata üksnes parafiskaalsetest maksetest, vaid ka riigi otsestest maksetest, ei saa seda tootjatevahelisel solidaarsusel põhinevat õigustust kohaldada ning skeemi tuleb pidada tervikuna valikuliseks.
Näiteks ei rahastatud tootjatele 2008. aastal makstud hüvitisi, st 386 986 648 euro suurust summat praegusel juhul suuremas osas spetsiaalsete kohustuslike maksetega, sest need viimased on ainult 88 353 000 eurot. Niisugusel juhul ei saa enam võtta seisukohta, et kindlustatud tootjatele makstud hüvitisi rahastati ainult maksetest (29).
(63)
2009. aastal makstud hüvitiste, s.o 415 019 452 euro suuruse summa kohta tuvastab komisjon, et neid ei rahastatud spetsiaalsetest kohustuslikest maksetest, mille summa oli 2009. aastal 57 015 388 eurot. Need hüvitised olid nähtud ette ministrite 30. jaanuari 2009. aasta määruses kui erakorraline kindlustustagatis taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju eest ja need ei kuulunud hüvitiste hulka, mida ELGA pidi maksma tootjatele 2009. aastal kahju hüvitamiseks kohustusliku kindlustusskeemi raames. Järelikult ei saa komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste argumendiga, et ka neid hüvitisi võib pidada tõelisteks hüvitisteks.
(64)
Et maksta põllumajandustootjatele neid kõrgeid hüvitisi, pidi ELGA võtma kaks laenu, mille ta maksab tagasi kümne aasta jooksul (vt põhjendused 16 ja 17). Nende andmete põhjal, mida Kreeka ametiasutused nende kahe laenu iga-aastase intressi ja igal aastal tagastamisele kuuluva summa arengu kohta esitasid, tuleb tõdeda, et ELGA ei suuda neid aastamakseid tasuda kümne aasta jooksul tootjate spetsiaalsetest kohustuslikest kindlustusmaksetest, seda enam, et need maksed on mõeldud selleks, et maksta hüvitisi kahju eest, mida on asjaomasel aastal kantud.
(65)
Edastatud lisateabe raames märkisid Kreeka ametiasutused, et võeti vastu uus seadus 3877/2010 põllumajandustegevuse kaitsmise ja kindlustamise süsteemi kohta, et suurendada ELGA eelarvetulusid.
Komisjon on arvamusel, et see seadus võib nimelt kaasa aidata ELGA tegevuse tervendamisele tulevikus. ELGA eelarvetulude suurendamine tulevikus ei võimalda järeldada, et sellest piisab, et tagastada kõnesolevad laenud ja maksta tootjatele asjaomastel aastatel hüvitisi.
Nõnda koormas ELGA 2009. aastal võetud uue laenuga liigselt eelarvetulusid, mis ta saab järgmisel kümnel aastal, sest tal oli juba kohustus tagastada laen, mille ta oli võtnud 2008. aastaks ja millega ta oli ette panti pannud järgmiste aastate kindlustusmaksed. Nagu märgivad huvitatud isikud (vt põhjendused 34 ja 35), võivad kaks lisalaenu, mis ta veel 2009. aastal võttis, seda probleemi ainult süvendada. Ei saa seega välistada, et kõnesolevaid meetmeid rahastatakse ka muudest riigi ressurssidest, mis on ELGA käsutuses.
(66)
Igal juhul tundub, et võrreldavas tegelikus ja õiguslikus olukorras olevate ettevõtjate diferentseerimine abikavas ei saa olla õigustatud solidaarsuseesmärkidega, mis on kõnesoleval skeemil asetatud Kreeka loodusnähtuste põhjustatud kahju hüvitamist käsitlevate õigusaktide konteksti. Esiteks jäävad teistes sektorites kui need, mida hõlmab see skeem, samasugused või võrreldavad ohud ettevõtjate endi kanda, teiseks on ilmne, et selle skeemiga hõlmatud põllumajandussektori enda sees ähvardavad ohud teatavaid tootjaid alati rohkem kui teisi (nende toodangu liigi või geograafilise asendi tõttu), nii et antavat abi makstakse peamiselt teatavatesse kategooriatesse kuuluvatele tootjatele ja teistele mitte.
(67)
Nendel põhjustel järeldas komisjon, et hüvitised, mida ELGA põllumajandustootjatele 2008. ja 2009. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, kuuluvad aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse ja kujutavad endast riigiabi.
(68)
Järelikult tuleb analüüsida, kas on olemas võimalus teha erand aluslepingu artikli 107 lõikega 1 kehtestatud üldisest riigiabikeelust.
2. Meetmete kvalifitseerimine ebaseaduslikuks abiks
(69)
Kuna see abi anti ja seda maksti, ilma et sellest oleks eelnevalt teatatud, on see ebaseaduslik abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses.
3. Hinnang abi siseturuga kokkusobivusele ELT lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel
(70)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi teatava tegevuse edendamiseks või teatavates majanduspiirkondades pidada siseturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
(71)
Et seda erandit kohaldataks, peab abi vastama selle andmise ajal, st 2008. ja 2009. aastal, kohaldatavatele õigusaktidele. Praegusel juhul on tegemist komisjoni suunistega riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013 ja eriti selle peatükiga V.B.3, mis käsitleb toetust põllumajandustootjatele ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahju hüvitamiseks, ning erandimääruse artikliga 11.
Tuleb märkida, et teatavate toodete suhtes (orienttubakas, suvekartul), millele anti 2009. aastal tootjatele antud abi, tuleks kohaldada suuniste peatükki V.B.4, milles käsitletakse toetust looma- ja taimehaiguste tõrjeks. Kuna Kreeka ametiasutused tõendasid suuniste peatüki V.B.4 joonealuse märkuse 31 alusel, et nende toodete haigused olid tingitud halbadest ilmastikuoludest (vt ka põhjendus 44), hindas komisjon abimeetmeid siiski peatüki V.B.3 alapeatükist lähtudes.
(72)
Suuniste eespool nimetatud sätetes ette nähtud tingimused, mis on praegusel juhul asjakohased, on järgmised:
a)
suuniste punkti 125 kohaselt võib niisuguseid ilmastikunähtusi nagu külm, rahe, vihm või põud, st selliseid nähtusi nagu need, mis põhjustasid teatava põllumajandustoodangu vähenemise Kreekas aastatel 2008 ja 2009, samastada loodusõnnetustega, kui kahju ulatub teatava tavalise tootmismahu läveni. Selliste sündmuste hüvitamine aitab kaasa põllumajandussektori arengule ja seda tuleks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c järgi lubada.
Et halbadest ilmastikuoludest tingitud kahju oleks abikõlblik, peab see moodustama 30 % asjaomase isiku keskmisest aastatoodangust kolmel eelmisel aastal või kolme aasta keskmisest, mis põhineb viiel eelmisel aastal ja mille puhul on jäetud välja kõige suurem ja kõige väiksem väärtus. Suuniste punkti 128 kohaselt võib komisjon tunnistada ka muid tavalise tootmismahu arvutamise viise, sealhulgas piirkondlikke kontrollväärtusi, tingimusel et ta on veendunud, et need on tüüpilised ega põhine ebaharilikult suurtel saakidel;
b)
abimeetmete teatised peaksid sisaldama asjakohast meteoroloogilist teavet. Lisaks peavad ebasoodsat ilmastikunähtust, mille võib samastada loodusõnnetusega, ametlikult tunnistama ametiasutused;
c)
abi koguosatähtsus ei tohi ületada 80 % (90 % vähem soodsates piirkondades või nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (30) artikli 36 punkti a alapunktides i, ii ja iii viidatud piirkondades, mille liikmesriigid määravad kindlaks selle määruse artiklite 50 ja 94 alusel) toote müügitulu vähenemisest, mis arvutatakse, lahutades:
i)
ebasoodsate ilmastikutingimustega aastal toodetud toodangu hulga ja kõnealusel aastal saadud keskmise müügihinna korrutise,
ii)
kolme eelneva aasta keskmise toodanguhulga (või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmise, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja) ja selle eest saadud keskmise müügihinna korrutisest.
Sel viisil saadud abikõlblikku summat võivad suurendada muud kulud, mis põllumajandustootjal erakordselt tekkisid, kuna saak jäi koristamata ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu;
d)
abikõlbliku kahju maksimaalsummast tuleb lahutada kõik kindlustuskeemi raames saadud summad ja ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu tegemata jäänud kulutused;
e)
kahjusumma tuleb arvutada üksiku põllumajandusettevõtte tasandil, kuid komisjon võib tunnistada keskmisi väärtusi, kui need on tüüpilised ega põhjusta märkimisväärset liigsete hüvitiste maksmist ühelegi abisaajale;
f)
abisaaja peab igal juhul alati kandma ühe osa kuludest (suuniste punkti 125 alapunkt d);
g)
skeemid tuleb kehtestada kolme aasta jooksul ja abi välja maksta nelja aasta jooksul pärast kulutuste tegemist või kahju tekkimist.
(73)
Hüvitusabi kohta summas 373 257 465,71 eurot, mida ELGA maksis tootjatele, et hüvitada kahju, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule halvad ilmastikuolud, leiab komisjon, et abi suurema osa ehk 347 193 466,52 euro puhul (vt põhjendus 42) järgiti suuniste ja erandimääruse põhjenduses 72 esitatud sätteid. Abi puhul, mida anti sama taimekasvatustoodangu järkjärgulise vähenemise eest summas 2 472 785,97 eurot, järgiti suurema osa ehk 2 300 185,51 euro puhul samuti suuniste ja erandimääruse põhjenduses 72 esitatud sätteid.
(74)
Nagu selgub põhjenduses 42 esitatud tabelist, on eelkõige täidetud põhjenduse 72 punktis a seatud tingimus, st kahju alammäär oli hüvitusabi puhul 347 193 466,52 euro ulatuses 30 % tavalisest tootmismahust. Abi puhul järkjärgulise kahju eest oli 93,02 % ulatuses sellest abi kogusummast ehk 2 300 185,51 euro ulatuses kahjutase üle 30 % tavalisest tootmismahust ja seega on täidetud ka põhjenduse 72 punktis a esitatud tingimus.
(75)
Kreeka ametiasutuste edastatud teabe põhjal (vt põhjendus 39) järgiti tingimuse puhul, milleks on kõnesoleva hüvitusabi koguosatähtsus toote müügitulu vähenemisest, erandimääruse artiklis 11 kehtestatud ülempiire (vt põhjenduse 72 punkt c). Koguosatähtsuse arvutamisel ei võetud erandimääruse artikli 2 punkti 8 kohaselt siiski arvesse keskmist aastatoodangut kolme eelneva aasta jooksul (või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmist), sest kõnesoleva hüvitusabi puhul kohaldati teistsugust tavalise tootmismahu arvutamise meetodit (vt põhjendus 40 arvutusmeetodi kirjelduse kohta).
(76)
Suuniste punkti 128 kohaselt võib komisjon tunnistada ka muid tavalise tootmismahu arvutamise viise kui see, mis on nähtud ette erandimääruse artikli 2 punktiga 8, tingimusel et need on tüüpilised ega põhine ebaharilikult suurtel saakidel. Olles analüüsinud praegusel juhul kasutatud arvutusmeetodi kirjeldust, leiab komisjon, et selle puhul on järgitud suuniste eespool nimetatud sätet ning et selle abi koguosatähtsust arvesse võttes ei ole kantud kahju ülehüvitamise ohtu.
(77)
Komisjon leiab ka, et meteoroloogilised andmed, mille Kreeka edastas viljelusaastal 2007-2008 toimunud sündmuste kohta, tõendavad niisuguseid klimaatilisi sündmusi, mis võivad õigustada kõnesolevate hüvitiste maksmist.
(78)
Lisaks tuleb kõnealuse abi kohta edastatud teabe põhjal (vt põhjendus 39) märkida, et abi vähendati vastavalt summadele, mis kindlustusselts sai, ja kahju põhjustanud sündmuse tõttu tegemata jäänud kulutustele. Kahju arvutati iga üksiku põllumajandusettevõtte tasandil. Lõpuks tuleb märkida, et järgiti põhjenduse 72 punktis g nimetatud kahjujärgseid abi maksmise tähtaegu.
(79)
Esitatud põhjendustest lähtudes võib komisjon seega järeldada, et hüvitusabi puhul, mida ELGA maksis tootjatele 2008. aasta jooksul, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, järgiti 349 493 652,03 euro ulatuses - millest 2 300 185,51 eurot anti järkjärgulise kahju eest sellele taimekasvatustoodangule - suuniste ja erandimääruse asjakohaseid sätteid ning seda võib niisiis pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.
(80)
Nagu on näha põhjenduses 42 esitatud tabelist, ei järgitud hüvitusabi puhul, mida ELGA maksis põllumajandustootjatele 2008. aasta jooksul, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, erandimääruse artikli 2 punkti 8, mis käsitleb kahjutaset võrreldes tavalise tootmismahuga, aga 26 063 999,19 euro ulatuses. Komisjon tuvastab, et see hüvitusabi ei vasta kõikidele suunistes ja erandimääruses sätestatud asjakohastele tingimustele ning selle suhtes ei saa seega teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.
(81)
7 338 119,74 euro suuruse hüvitusabi puhul, mida ELGA maksis põllumajandusettevõtjatele 2008. aastal loomaressursside kaotuse eest, ilmneb põhjendusest 43, et kuna seda abi anti konkreetse kohustusliku kindlustusskeemi raames, ei kujuta see Kreeka ametiasutuste arvates riigiabi. Kuigi need ametiasutused ei jõua sellele järeldusele kogu hüvitusabi puhul, mida ELGA 2008. ja 2009. aastal maksis, ei edastanud nad lisateavet, tänu millele võiks selle abi kvalifitseerida suunistele vastavaks, ainult kõnesoleva abi kohta. Komisjon tuvastab seepärast, et see abi ei vasta kõikidele suunistes ja erandimääruses sätestatud asjakohastele tingimustele ning selle suhtes ei saa seega teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.
Igal juhul peab komisjon vajalikuks rõhutada, et liikmesriigil tuleb selleks, et täita oma kohustus teha komisjoniga koostööd, esitada kõik andmed, mis võimaldavad sellel institutsioonil kontrollida, et on täidetud selle erandi kohaldamise tingimused, mille kohaldamist ta taotleb (31). Praegusel juhul ei ole Kreeka ametiasutused kordagi taotlenud suuniste kohaldamist ega esitanud ühtegi dokumenti, mis võimaldaks komisjonil analüüsida andmeid suunistest lähtudes, ning seda hoolimata juhistest, mis komisjon on andnud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse punktis 21.
(82)
114 374,86 euro suuruse abi kohta kahju eest, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule karud, tuleb märkida, et suuniste V peatükk riski- ja kriisiohje kohta ei hõlma seda abi. Suuniste punkti 23 järgi hindab komisjon abimeetmeid, mida käesolevad suunised ei hõlma, iga juhtumi puhul eraldi ja kiidab sellised meetmed heaks ainult juhul, kui positiivne panus sektori arengusse kaalub selgelt üles konkurentsimoonutuste ohud.
Suuniste punktis 113 on sätestatud, et kui küsimuse all on riskiohjamiseks mõeldud riigiabi lubamine, tuleks ette näha tootjate minimaalne osalus tekkinud kahju puhul, et leevendada konkurentsimoonutuste ohtu ja motiveerida riski vähendamist. Praegusel juhul oli abi koguosatähtsus 100 % ja komisjoni arvates võis asjaolu, et tootjad ise ei osalenud üldse kahju kandmises, tekitada konkurentsimoonutuste ohu. Sel põhjusel leiab komisjon, et praegusel juhul oleks tulnud nõuda tootjate minimaalset panust, mille määr on 20 %. Järelikult on see abi siseturuga kokkusobiv 80 % ulatuses selle koguosatähtsusest, st 91 500 euro ulatuses. Seevastu ülejäänud summa puhul, mis vastab 20 % selle koguosatähtsusest, peetakse seda abi siseturuga kokkusobimatuks.
(83)
Nende korrektiivmeetmete eest makstava abi puhul, millega parandati tähelepanematusest tingitud haldusvead taimekasvatustoodangule ja loomaressursside põhjustatud kahju eest antavat abi käsitlevates hindamisaruannetes, esitas Kreeka ainult selle abi kogusumma, milleks on 3 803 901,72 eurot. Nende korrektiivmeetmete summasid, mis on seotud hüvitusabiga taimekasvatustoodangule ja loomaressurssidele põhjustatud kahju eest ja taimekasvatustoodangule karude põhjustatud kahju eest (vt põhjendused 41, 42 ja 43), ei ole lisateabes, mille Kreeka ametiasutused komisjonile saatsid, täpsustatud. Kuna korrektiivmeetmed olid seotud haldusvigadega, mis kujutasid endast ELGA võlgu abisaajate ees, järeldab komisjon sellest, et korrektiivabi võib olla osa kõnesolevast hüvitusabist. Arvestades, et komisjon peab hüvitusabi taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju eest siseturuga kokkusobivaks ainult 349 666 252,49 euro ulatuses (vt põhjendus 75), järeldab ta sellest, et ainult sellele hüvitusabile vastavaid korrektiivmeetmeid võib pidada abiks, mis vastab suunistes ja erandimääruses sätestatud asjakohastele tingimustele ning mille suhtes võib kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ette nähtud erandit.
(84)
415 019 452 euro suurusest hüvitusabist, mida ELGA põllumajandusettevõtjatele 2009. aastal maksis, vastab 27 614 905 eurot abi suuniste ja erandimääruse sätetele niisugusena, nagu neid on kirjeldatud põhjenduses 73.
(85)
Kreeka ametiasutuste esitatud üksikasjalikud andmed iga hüvitusabi kohta, mida ELGA 2009. aastal maksis (vt põhjendus 37), võimaldasid komisjonil tuvastada, et põhjenduse 73 punktis a nimetatud tingimus, mille kohaselt peab kahju määr olema 30 % tavalisest tootmismahust, on täidetud 27 614 905 euro ulatuses.
(86)
Nagu ilmneb põhjendustest 76-79, milles käsitletakse ühte osa ELGA 2008. aastal antud abist, võib samad järeldused teha ka 2009. aastal makstud abi kohta 27 614 905 euro ulatuses, st et abi vastab ka kõikidele teistele suuniste ja erandimääruse asjakohastes sätetes kehtestatud tingimustele.
(87)
Eelkõige on kõnesoleva abi koguosatähtsus, praegusel juhul kasutatud arvutusmeetod, viljelusaastal 2008-2009 toimunud sündmusi käsitlevad meteoroloogilised andmed (vt tabel põhjenduses 44), kantud kahju ülehüvitamise välistamine ja abi andmise tähtajad kooskõlas suuniste ja erandimääruse asjakohaste sätetega.
(88)
Eelneva põhjal leiab komisjon, et abi, mida ELGA põllumajandusettevõtjatele 2009. aastal maksis, võib pidada suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele vastavaks 27 614 905 euro ulatuses. Selle summa suhtes võib seega teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi.
(89)
Abisumma ülejäänud osa ehk 387 404 547 euro puhul leiab komisjon - vastupidi Kreeka ametiasutuste arvamusele (vt põhjendus 46) -, et seda ei saa pidada erandimääruse artiklis 11 kehtestatud tingimustele vastavaks.
(90)
Üksikasjalikust teabest, mille Kreeka iga 2009. aastal antud abi kohta esitas, tuleneb, et ebasoodsad ilmastikunähtused, millega on praegusel juhul tegemist, ei kuulu erandimääruse artikli 2 punktis 8 esitatud loodusõnnetusega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste määratluse alla, sest halvad ilmastikuolud olid hävitanud alla 30 % asjaomaste põllumajandustootjate tavalisest tootmismahust. Lisaks ei olnud tavalist tootmismahtu tehtud praegusel juhul kindlaks erandimääruse artikli 2 punkti 8 (32) alusel ja seega ei olnud abi koguosatähtsust määratud kindlaks erandimääruse artikli 11 lõike 2 alusel.
(91)
Lisaks arvavad Kreeka ametiasutused, et abi vastab ka kõikidele tingimustele, mis peavad olema täidetud, et seda võiks pidada vastavaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b ja teatisele „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” (vt põhjendused 47-50).
(92)
Komisjon on arvamusel, et kõnesoleva teatamata abi suhtes, mis kõik anti 2009. aasta jooksul, ei saa kohaldada otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b, sest komisjon võttis vastu teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik”, mida kohaldatakse selle õigusnormi alusel alates 2008. aasta 17. detsembrist. Teatise punkti 4.2.2 alapunktiga h jäeti selle kohaldamisalast selgelt välja põllumajanduslikule esmatootmisele spetsialiseerunud ettevõtjad. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on raamprogrammid ja teatised, mida komisjon riigiabi valdkonnas vastu võtab, talle kohustuslikud tingimusel, et need ei kaldu kõrvale aluslepingus sätestatud õigusnormidest (33). Leides tookord teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punkti 4.2.2 alapunktis h, et abikava (mille eesmärk on meenutatavasti õhutada juurdepääsu rahastamisele majandus- ja rahanduskriisi kontekstis) ei kohaldata ettevõtjatele, kes tegutsevad põllumajandusliku esmatootmise sektoris, leidis komisjon, et võttes arvesse tugevaid konkurentsimoonutusi, mis võivad selles sektoris toimuda, ei ole niisugune abi vajalik ega proportsionaalne aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses kuni selle sektori puhul vastu võetud konkreetsete normide ja lävede jõustumiseni (34). Komisjoni arvates kohaldatakse praegusel juhul ajavahemikul 17. detsembrist 2008 kuni 27. oktoobrini 2009 antud abi suhtes seega teatist niisugusena, nagu see kehtis tookord.
Kõnesoleva abi andmise hetkel kohaldatud suunised on ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013. Nagu ilmneb põhjendusest 91, hävitasid aga halvad ilmastikuolud praegusel juhul alla 30 % asjaomaste põllumajandustootjate tavalisest tootmismahust. Niisiis ei saa võtta seisukohta, et kõnesoleva hüvitusabi puhul järgiti suuniste asjakohaseid sätteid.
(93)
Nagu ilmneb põhjendusest 48, on Kreeka ametiasutused arvamusel, et teatamata abi suhtes kohaldatakse teatise punkti 7, sest seda abi maksti tootjatele pärast 2008. aasta 17. detsembrit.
Komisjon aga arvab, et teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” kohane võimalus käsitada abi põllumajandussektorile siseturuga kokkusobivana saab hõlmata üksnes sellist abi põllumajandussektoris, mida anti alates 2009. aasta 28. oktoobrist, mil jõustus teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” muudatus, millega nähti põllumajandusliku esmatootmise sektoris tegutsevatele ettevõtjatele ette siseturuga kokkusobiv piiratud abisumma.
(94)
Praegusel juhul tuleneb Kreeka ametiasutuste esitatud üksikasjalikest andmetest iga abi kohta, mida ELGA 2009. aastal maksis, et peaaegu kogu abi anti põllumajandustootjatele enne nimetatud kuupäeva, s.o 28. oktoobrit 2009. Nii et suurem osa abist anti 2009. aasta märtsist kuni juulini, üks osa abi anti 2009. aasta septembris.
(95)
Komisjon järeldab seega, et abi ei ole teatisega kooskõlas ning selle suhtes ei saa järelikult kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud erandit.
(96)
Komisjon nõustub siiski, et abi puhul, mida ELGA maksis põllumajandustootjatele nimetatud kuupäevast hilisematel kuupäevadel, s.o pärast 28. oktoobrit 2009 (väga vähe sellest abist anti ajavahemikul 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta novembrini), võib kohaldada muudatusi, mis teatises põllumajandussektori puhul tehti.
(97)
Kõnesoleva abi puhul järgiti teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik” punktis 4.2.2 kehtestatud tingimusi. Ei järgitud siiski selle teatise punkti 4.2.2 alapunktis g ette nähtud tingimust, sest ELGA ei saanud asjaomastelt põllumajandusettevõtjatelt deklaratsiooni jooksval majandusaastal saadud muu vähese tähtsusega abi ja ühenduse ajutisel meetmel põhineva abi kohta. Komisjon peab siiski asjakohaseks Kreeka ametiasutuste argumenti, et praegusel juhul ei peaks see nõue kujutama endast formaalsust, sest Kreeka ei andnud põllumajandusettevõtjatele ajavahemikul 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2010 vähese tähtsusega abi ega abi teatise ajutise ühenduse riigiabi kohta alusel. Komisjon järeldab niisiis, et abi puhul, mille suhtes teatist kohaldatakse, järgiti selle teatise punktis 4.2.2 kehtestatud tingimusi ja selle suhtes võib teha aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud erandi.
(98)
Lisaks leiab komisjon, et ei ole võimatu, et ühe osa ehk 75 382 500 euro puhul nimetatud abist on täidetud kõik määruses (EÜ) nr 1535/2007 kehtestatud tingimused (vt põhjendused 51 ja 52).
VII. JÄRELDUS
(99)
Hüvitised suurusjärgus 386 986 648 eurot, mida ELGA 2008. aastal tootjatele maksis, rahastati ainult osaliselt põllumajandusettevõtjate tasutud spetsiaalsetest kohustuslikest maksetest, sest nende maksete summa oli 2008. aastal ainult 88 353 000 eurot. 2009. aastal makstud hüvitisi suurusjärgus 415 019 452 eurot ei rahastatud spetsiaalsetest kohustuslikest maksetest.
(100)
Nende kahe laenu puhul, mida ELGA pidi tootjatele hüvitiste maksmiseks võtma, tuleb tõdeda, et ELGA ei ole võimeline maksma tootjate spetsiaalsete kindlustusmaksete abil iga-aastast intressi ja tegema iga-aastaseid tagasimakseid kümne aasta jooksul - periood, mis on nende laenude tagastamiseks ette nähtud -, seda enam, et need maksed on mõeldud hüvitiste maksmiseks kahju eest, mida kantakse asjaomastel aastatel.
(101)
Kõigest eelnenust ilmneb, et hüvitisi, mida ELGA aastatel 2008 ja 2009 kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, ei saa pidada hüvitisteks, mida rahastati maksetest, mida tootjad spetsiaalse kindlustusmaksena tasusid. Sellel põhjusel järeldab komisjon, et hüvitised, mida ELGA põllumajandustootjatele 2008. ja 2009. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, kuuluvad aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse ja kujutavad endast riigiabi.
(102)
Komisjon leiab, et Kreeka Vabariik rikkus abi andes aluslepingu artikli 108 lõiget 3.
(103)
Hüvitusabi puhul, mida anti 2008. aastal spetsiaalse kohustusliku kindlustusskeemi raames, võtab komisjon järgmised seisukohad:
a)
järeldab, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv 349 493 652,03 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, ja millest 2 300 185,51 eurot on abi järkjärgulise kahju eest sellele taimekasvatustoodangule. Komisjon leiab, et abi vastas suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ja seda võib niisiis pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses;
b)
leiab, et riigiabi, mida ELGA andis tootjatele teatava taimekasvatustoodangule ja loomaressurssidele põhjustatud kahju eest, ei vastanud suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele 33 402 118,93 euro ulatuses ning on seega selles osas siseturuga kokkusobimatu;
c)
arvab, et riigiabi 114 374,86 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele kahju eest, mida põhjustasid nende taimekasvatustoodangule karud, võib tekitada konkurentsimoonutuse ohtu ja on seega siseturuga kokkusobimatu;
d)
leiab, et riigiabi hulgast summas 3 803 901,72 eurot, mida anti hindamisaruannetes esinevate vigadega seotud korrektiivmeetmeteks, vastavad ainult need korrektiivmeetmed, mis on seotud hüvitusabiga summas 349 493 652,03 eurot taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju eest, ja korrektiivmeetmed, mis on seotud hüvitusabiga summas 91 500 eurot karude taimekasvatustoodangule tekitatud kahju eest, suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ning nende suhtes võib kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. Seevastu muu korrektiivmeetmetena makstud riigiabi ei vasta suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ning selle suhtes ei saa kohaldada aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.
(104)
Hüvitusabi puhul, mida anti 2009. aastal ministrite otsuse alusel, võtab komisjon järgmised seisukohad:
a)
järeldab, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv 27 614 905 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju. Komisjon leiab, et see abi vastas suuniste ja erandimääruse asjakohastele sätetele ja seda võib niisiis pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses;
b)
järeldab, et riigiabi ülejäänud osa, s.o 387 404 547 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju:
-
ei ole abi puhul, mida anti enne 28. oktoobrit 2009, (35) mil jõustus teatise muudatus, millega lisati sellesse põllumajandusettevõtjad, järgitud teatise, suuniste ja erandimääruse asjakohaseid sätteid ning see on järelikult siseturuga kokkusobimatu. See järeldus ei käi abi kohta, mis vastas selle andmise hetkel kõikidele vähese tähtsusega abi määruses kehtestatud tingimustele;
-
on abi, mis anti pärast 28. oktoobrit 2009, vastav kõikidele teatises sätestatud tingimustele ning seda võib seega pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Hüvitised, mida Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (edaspidi „ELGA”) põllumajandustoojatele 2008. ja 2009. aastal maksis, kujutavad endast riigiabi.
2. 2008. aastal spetsiaalse kohustusliku kindlustusskeemi raames antud hüvitusabi on siseturuga kokkusobiv 349 493 652,03 euro ulatuses, mille ELGA andis tootjatele, et hüvitada nende taimekasvatustoodangule põhjustatud kahju, samuti on siseturuga 91 500 euro ulatuses kokkusobiv abi, mille eesmärk oli hüvitada kahju, mida põhjustasid taimekasvatustoodangule karud, ja nimetatud abi raames võetud korrektiivmeetmetega seotud abi. 2008. aastal spetsiaalse kindlustusskeemi raames välja makstud hüvitusabi ülejäänud summa on siseturuga kokkusobimatu.
3. 2009. aastal majandusministri ja maaelu arengu ministri 30. jaanuari 2009. aasta otsuse nr 262037 alusel antud hüvitusabi on siseturuga kokkusobiv 27 614 905 euro ulatuses.
Hüvitusabi ülejäänud osa summas 387 404 547 eurot, mis anti tootjatele enne 28. oktoobrit 2009, on siseturuga kokkusobimatu. See järeldus ei käi abi kohta, mis vastas selle andmise hetkel kõikidele määruses (EÜ) nr 1535/2007 kehtestatud tingimustele.
Artikkel 2
1. Kreeka võtab kõik vajalikud meetmed, et nõuda artiklis 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi, mis on juba õigusvastaselt abisaajate käsutusse antud, nendelt tagasi.
2. Tagasinõutavalt abisummalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil summa abisaajate käsutusse anti, kuni selle tagasimaksmiseni.
3. Intressi arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 (36) V peatükiga.
4. Tagasinõudmine toimub viivitamata riigisisese õigusega ette nähtud menetluste kohaselt, kui need võimaldavad otsust otsekohe ja tõhusalt täita.
Artikkel 3
Artikli 1 lõigetes 2 ja 3 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt. Kreeka tagab otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab kahe kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajatelt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);
b)
otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagastada.
2. Kreeka teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud riigisiseste meetmete edenemisest, kuni artikli 1 lõigetes 2 ja 3 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud.
3. Kreeka esitab lõikes 1 osutatud kahekuulise tähtaja jooksul komisjoni nõudmise korral viivitamata teabe otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Selles aruandes annab Kreeka üksikasjalikku teavet abisaajatelt juba sissenõutud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 7. detsember 2011