РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 13 юли 2011 година
относно държавна помощ SA.26117 - C 2/10 (ex NN 62/09), предоставена от Гърция на Aluminium of Greece SA
(нотифицирано под номер C(2011) 4916)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/339/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид тези мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
През юли 2008 г. Комисията получи две жалби, в които се твърди, че е налице помощ в полза на Aluminium of Greece и правоприемника му Aluminium SA, 100 % правоприемник на Aluminium of Greece в производството на алуминий от юли 2007 г. (наричани по-долу заедно „AoG“). Жалбите засягаха две предполагаеми мерки за държавна помощ: привилегирована тарифа за електроенергия и изграждане на газопровод, свързващ AoG и основната газопреносна мрежа.
(2)
С писмо от 27 януари 2010 г. Комисията уведоми Гърция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на мерките.
(3)
На 31 март 2010 г. Гърция представи мненията си по решението за откриване на процедура от Комисията.
(4)
Решението за откриване на процедура на Комисията бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по мерките.
(5)
Комисията получи мнения на две заинтересовани страни: от AoG на 12 май 2010 г. и на 4 май 2011 г. както и от Обществената енергийна компания (наричана по-долу „ОЕК“), държавно дружество, което е приложило една от предполагаемите мерки (преференциална тарифа за електроенергия) на 17 май 2010 г. Мненията бяха представени на Гърция, на която бе дадена възможност да отговори; мненията ѝ бяха получени на 16 юли 2010 г., 6 август 2010 г. и 16 май 2011 г.
(6)
На 1 декември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от гръцките власти, на което Гърция отговори с писмо от 11 февруари 2011 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА МЯРКА
IIa) ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(7)
AoG е голямо дружество със седалище в област Viotia, Гърция. Извършва дейност в областта на производството на алуминий като суровина. През юли 2007 г. AoG бе разделено на две новосъздадени дружества според разделение по сектори: a) Aluminium SA и б) Endessa Hellas SA. Aluminium пое дейностите по производство на алуминий, а Endessa Hellas пое производството на електроенергия (няколко години по-рано AoG бе придобило разрешителни за производство на електроенергия). Следователно Aluminium е 100 % правоприемник на AoG в областта на производството на алуминий. AoG също притежава три филиала за производството на електроенергия, намиращи се в близост до предприятието за алуминий. През 2009 г. оборотът му възлиза на 427,3 милиона EUR (с печалба преди облагане с данъци от 34,4 милиона EUR), а служителите му наброяват 960 души. През 2006 г. (година преди мерките за помощ, които са предмет на разглеждането) оборотът му възлиза на 470,9 милиона EUR (увеличение от 23 % от 2005 г.), а печалбата преди облагане с данъци е 102,5 милиона EUR (увеличение от 39 % от 2005 г.), като служителите му са 1 047. От 2005 г. принадлежи на частната бизнес група „Mitilineos SA“.
IIб) МЯРКА 1: ПРЕФЕРЕНЦИАЛНА ТАРИФА ЗА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ
(8)
AoG е създадена през 1960 г. с привилегии, предоставени от гръцката държава, включително и снабдяване с електроенергия на намалени цени. Съгласно условията на устава, в който са предвидени привилегиите, срокът за снабдяване с електроенергия на намалени цени изтича през март 2006 г., при условие че ОЕК даде на AoG предизвестие за това две години предварително. На 26 февруари 2004 г. (т.е. повече от две години преди изтичане на срока на привилегията) ОЕК даде на AoG надлежно предизвестие, след което в края на март 2006 г. ОЕК преустанови прилагането на преференциални цени.
(9)
Впоследствие от март 2006 г. до януари 2007 г. AoG заплаща стандартните цени за електроенергия, приложими за големи промишлени потребители.
(10)
През януари 2007 г. обаче AoG подава жалба в съда срещу прекратяването на преференциалните цени, като съдът от първа инстанция разпорежда като временна мярка преференциалните цени да бъдат възстановени до приемане на решение по същество. ОЕК на свой ред обжалва това временно решение и то е отменено през март 2008 г. (решението по същество все още предстои).
(11)
Практическото последствие от решенията на съда се състои в това, че преференциалните цени отново се прилагат по отношение на AoG от януари 2007 г. до март 2008 г. Според данни, представени от гръцките власти, през този период AoG изплаща 17,4 милиона EUR по-малко в сравнение със сумата, която би била платена по „стандартната“ тарифа за големи промишлени потребители.
IIв) МЯРКА 2: РАЗШИРЯВАНЕ НА ГАЗОПРЕНОСНАТА МРЕЖА ЗА AOG
(12)
Националната газопреносна система в Гърция може да бъде разширена по искане на (потенциален) потребител, ако са изпълнени следните условия:
-
трябва да бъде представено благоприятно становище от регулаторния орган в сектора на енергетиката (наричан по-долу „РОЕ“), гръцкия енергиен регулатор;
-
операторът на мрежата трябва да има увереност, че ще може да възстанови навреме разходите за разширяването чрез постъпления от тарифата за мрежата.
(13)
С случая на AoG националната мрежа бе разширена чрез построяването на газопровод от 29,5 км, който свързва AoG, след благоприятно становище от РОЕ (15 април 2005 г.) и одобрение от оператора на газопреносната система (13 юни 2005 г.) (3). Газопроводът е пуснат в експлоатация на 16 май 2008 г.
(14)
Общите строителни разходи за разширяването възлизат на 12,64 милиона EUR. От тях 9,04 милиона EUR са платени от Оператора на националната газопреносна система (наричан по-долу „ОНГС“), 3,3 милиона EUR са платени от AoG и 3,6 милиона EUR са платени чрез рамката за подпомагане от Общността 2000-2006 г. (4)
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(15)
В решението за откриване на процедура от 27 януари 2010 г. Комисията постави въпроса дали преференциалната тарифа на ОЕК за електроенергия за AoG след март 2006 г. е същата като за всички големи промишлени потребители. Причината за съмненията на Комисията бе, че срокът на преференциалната тарифа изтича през март 2006 г. съгласно условията на учредителния устав на AoG, в който са заложени привилегиите. Бе посочен фактът, че ОЕК надлежно се опитва да преустанови привилегията, но последната е удължена с решение на съда.
(16)
По отношение на мярката за разширяване на националната газопреносна система в полза на AoG в решението за откриване на процедура от 27 януари 2010 г. Комисията постави въпроса защо основно държавата, а не AoG поема строителните разходи за газопровода. Тези съмнения са повдигнати, тъй като не е налице информация от страна на Гърция въпреки неколкократните искания от страна на Комисията; поради тази причина решението за откриване на процедура включва разпореждане за информация до Гърция.
IV. МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
IVa) МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И НА ПОЛУЧАТЕЛЯ
Мярка 1: Преференциална тарифа за електроенергия
(17)
Гърция призна, че за периода между двете съдебни решения (януари 2007 г. - март 2008 г.) AoG заплаща 131,4 милиона EUR по преференциална тарифа вместо 148,8 милиона EUR, което би била таксата по „стандартната“ тарифа за големи промишлени потребители.
(18)
Гърция обаче твърди, че дори и преференциалното ценообразуване за AoG да се приеме за помощ, то ще представлява съществуваща помощ.
(19)
В тази връзка AoG твърди, че решението на националния съд от януари 2007 г. не води до съществено изменение на оригиналното споразумение и съдът просто е взел решение да „преустанови“ действието на предизвестието за прекратяване на преференциалните цени и за отлагане на решението на съда при спора между AoG и ОЕК.
Мярка 2: Разширяване на газопреносната мрежа за AoG
(20)
Гърция отрича, че AoG се ползва със селективно предимство чрез субсидиране на строителните разходи за газопровода. По-специално Гърция твърди, че националните правила, въз основа на които е взето решение за разширяване на мрежата, са приложими при равни условия за всички крайни потребители на газ, като следователно не е налице селективно предимство за AoG.
(21)
Освен това Гърция твърди, че въпросният газопровод не е специално предназначен за AoG, а е достъпен за други промишлени крайни потребители и домакинства в областта. Той е част от капацитета на националната газопреносна система и е собственост на ОНГС. Освен това капацитетът му надвишава годишното потребление на AoG (1,7 милиарда Nm3/година в сравнение с 0,7 милиарда Nm3/година).
(22)
AoG твърди, че годишното му потребление на газ е 13,5 % по договор от общото национално потребление, а действителното годишно потребление на газ е 10,5 % от общото национално потребление. AoG също заявява, че инвестицията генерира годишни постъпления от тарифи в размер на 11,6 милиона EUR за оператора на мрежата, което прави инвестицията много привлекателна и рентабилна за оператора на мрежата. Тези цифри се потвърждават от гръцките власти.
IVб) МНЕНИЯ НА ОЕК
(23)
ОЕК подкрепя разследването на Комисията във връзка с мярката за тарифата за електроенергия. ОЕК потвърждава, че предимството за AoG възлиза на 17,4 милиона EUR.
V. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(24)
Въз основа на горните факти и аргументите на Гърция и други трети страни в настоящия раздел Комисията ще оцени въпросните мерки. Първо, Комисията ще оцени наличието на помощ при разглежданите мерки с цел да стигне до заключение дали е налице помощ (подраздел Va). Второ, ако мярката наистина включва помощ, Комисията ще оцени нейната съвместимост с вътрешния пазар (подраздел Vб).
Va) НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(25)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(26)
С оглед на тази разпоредба Комисията ще оцени в настоящия документ дали оспорваните мерки в полза на AoG представляват държавна помощ.
Мярка 1: Преференциална тарифа за електроенергия
а) Предимство
(27)
Комисията посочва, че тарифата, по която заплаща AoG, е по-ниска от стандартната тарифа, платена от други големи промишлени потребители. Комисията счита, че при условията на пазарна икономика продавач не би приел да предлага намалена месечна тарифа без определена обосновка. В тази връзка Гърция не е представила убедителни аргументи, с които да обоснове заключението, че тази преференциална тарифа е пазарна тарифа, въпреки че Комисията официално повдигна въпроса в кореспонденцията помежду им. Напротив, два значителни фактора сочат, че тарифата, по която плаща AoG, не може да бъде приета за цена, определена от пазарните сили:
а)
Първият сигнал се отнася до поведението на ОЕК. В действителност при първата възможност да се освободи от правното ограничение, наложено от устава от 1960 г., в който са заложени привилегии за AoG, ОЕК взема решение да премахне незабавно преференциалната тарифа и започва да таксува стандартната тарифа за големи промишлени потребители. Това се вижда при отказа на ОЕК, уведомление за който е изпратено на AoG през февруари 2004 г. (вж. съображение 8 по-горе). Комисията счита, че това представлява сигурен сигнал, че тарифата, наложена от устава от 1960 г., не отразява пазарната цена за ОЕК.
б)
Вторият сигнал е свързан с предходно решение на Комисията. На 16 октомври 2002 г. Комисията одобри субсидия за максимум 178 милиона EUR, която да бъде отпусната от Гърция за ОЕК (N 133/01 (5)). Субсидията имаше за цел да позволи на ОЕК да компенсира невъзвръщаемите разходи, които е трябвало да поеме с оглед на преференциалната тарифа от 1960 г. в полза на AoG до изтичането ѝ през март 2006 г. Субсидията е одобрена, тъй като не представлява държавна помощ за ОЕК с основание, че е просто компенсация за неблагоприятно положение, което е трябвало да понесе. Решението също включваше забележката, че ако субсидията бе счетена за помощ, то тя би била помощ в полза на AoG, а не в полза на ОЕК. В заключение в това решение се признава, че ОЕК е трябвало да поеме преференциалната тарифа в полза на AoG, която не би следвало да понесе при обичайни пазарни условия. Следователно Комисията счита, че предимството за AoG се състои в разликата между стандартната тарифа за големи промишлени потребители (която AoG би трябвало да плаща при липсата на специална „преференциална“ тарифа) и тарифата, по която плаща AoG между януари 2007 г. и март 2008 г.
б) Държавни ресурси
(28)
По-ниската цена води до намалени постъпления за ОЕК. ОЕК е контролирано от държавата дружество. Гръцката държава държи 51 % дял и дружеството е под надзора на гръцкото Министерство на околната среда, енергетиката и изменението на климата (Министерство на финансите до 2009 г.). Гръцката държава може да назначава мнозинството от членовете на съвета на директорите и е пряко представена на общото събрание от гръцкия министър на околната среда, енергетиката и изменението на климата (министъра на финансите до 2009 г.). Следователно се използват държавни ресурси. Освен това Комисията отбелязва, че решението за разширяване може да бъде приписано на гръцката държава, тъй като е прието от гръцки съд, който е държавен орган.
(29)
Следователно критерият за държавни ресурси е изпълнен.
в) Селективност
(30)
Преференциалната тарифа се прилага единствено по отношение на AoG, който следователно се възползва от селективност на мярката. В този смисъл Комисията счита, че мярката е селективна.
г) Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(31)
AoG извършва дейност в сектори, чиито продукти се търгуват в значителна степен между държавите-членки. Налице е производство на алуминий в девет държави-членки освен Гърция, а именно Германия, Испания, Италия, Нидерландия, Обединеното кралство, Полша, Румъния, Швеция и Франция (6). Електроенергия се произвежда във всички държави-членки като либерализирана стопанска дейност. Когато държавната помощ укрепва положението на дадено предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно е изпълнен критерият за нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки.
(32)
Нито Гърция, нито получателят са оспорили тази точка.
д) Заключение за наличието на помощ по мярка 1
(33)
Въз основа на горното Комисията стигна до заключението, че преференциалната тарифа за електроенергия за AoG представлява държавна помощ в полза на последния по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Помощта възлиза на 17,4 милиона EUR, което е разликата между: а) постъпленията на ОЕК от стандартната тарифа, която е трябвало да се прилага за периода януари 2007 г. - март 2008 г., т.е. 148,8 милиона EUR, и б) постъпленията на ОЕК от тарифата, която в действителност се е прилагала за същия период, т.е. 131,4 милиона EUR.
e) Мярка 1 представлява неправомерна помощ
(34)
AoG твърди, че първото решение на съда от януари 2007 г. не представлява съществено изменение на първоначалното преференциално споразумение (вж. съображение 16 по-горе). Следователно според AoG с решението не се предоставя на AoG нова помощ и мярката за преференциална цена на електроенергия остава като съществуваща мярка.
(35)
Комисията не може да приеме аргумента на AoG. Съгласно първоначалните условия на преференциалната цена, която представлява съществуваща помощ, действието ѝ приключва през март 2006 г., след като ОЕК представи надлежно предизвестие. Впоследствие съществуващата помощ се прекратява съгласно изискванията на условията на първоначалното отпускане на преференциална цена. Всякакво предоставяне на намалена цена за електроенергия, което отговаря на определението за държавна помощ (както е в настоящия случай) представлява нова помощ независимо от факта, че условията вероятно са подобни на предходна мярка за съществуваща помощ. Съдебната практика на Съда ясно сочи, че удължаването на съществуваща помощ представлява нова помощ и подлежи на уведомяване (7). A fortiori това е и случай, при който прекратена съществуваща помощ се възобновява няколко месеца по-късно.
(36)
Тъй като Комисията не е уведомена за новата помощ съгласно член 108 от ДФЕС, то тя е неправомерна.
Мярка 2: Разширяване на газопреносната мрежа за AoG
а) Предимство
(37)
Разследването е показало, че решението за разширяване на мрежата е довело до значително повишаване на постъпленията на ОНГС от такси за ползване. В действителност потребители като AoG трябва да платят такси на ОНГС за използване на мрежата. Комисията установи, че мярката, т.е. строителството на газопровод, е икономически разумна за оператора на мрежата и следователно не представлява предимство за AoG. В действителност частен оператор на мрежата би извършил същата инвестиция.
(38)
В съответствие с изложенията на гръцките власти Комисията отбелязва, че въпросната инвестиция генерира постъпления от потребителски такси в размер на 11,6 милиона EUR за ОНГС. Комисията сравни тази сума с разходите за инвестицията (еднократна инвестиция) и оперативните разходи (на годишна база) за газопровода, за да провери дали инвестицията отговаря на принципа на инвеститор при условията на пазарна икономика, т.е. дали генерира адекватна възвръщаемост за инвеститора.
(39)
Според изложенията на гръцките власти разходите за инвестицията в газопровода на AoG възлизат общо на 12,64 милиона EUR (9,04 милиона EUR, платени от ОНГС, и 3,6 милиона EUR, финансирани с подпомагане от Общността, както е описано в съображение 14 по-горе). Освен еднократния разход за инвестиции годишните оперативни разходи се оценяват на 0,933 милиона EUR. Следователно е ясно, че годишните постъпления от 11,6 милиона EUR осигуряват на ОНГС много висока възвръщаемост. Срокът за изплащане на инвестицията (включително частта, финансирана с подпомагане от Общността) е по-малко от 15 месеца. Възвръщаемостта на инвестицията (вътрешната норма на възвръщаемост) при хипотезата за 20-годишен срок на експлоатация на газопреносната връзка е 84 %. С оглед на високото ниво Комисията е удовлетворена, че възвръщаемостта ще бъде достатъчна, за да мотивира частен инвеститор да направи същата инвестиция (8). Следователно Комисията счита, че решението на държавата да разшири газопреносната мрежа не предоставя на AoG предимство, което не може да бъде получено при пазарни условия.
(40)
Така критерият за предимство не е изпълнен. Следователно не е налице нужда от оценка на другите критерии, които следва да бъдат изпълнени, така че мярката да представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
б) Заключение за наличието на помощ по мярка 2
(41)
Въз основа на горното Комисията стигна до заключението, че разширяването на газопреносната мрежа не представлява държавна помощ в полза на AoG по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Vб) СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(42)
Доколкото мярка 1 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, нейната съвместимост трябва да бъде оценена с оглед на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от посочения член.
(43)
В член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС се предвиждат изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е предвидено в член 107, параграф 1.
(44)
Изключенията по член 107, параграф 2 от ДФЕС не са приложими в настоящия случай, тъй като тази мярка не е със социален характер, не е предоставена на отделни потребители, не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, и не е предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, засегнати от разделението на държавата.
(45)
Допълнителни изключения са предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. Изключенията, предвидени в член 107, параграф 3, букви б), г) и д), очевидно са неприложими и гръцките власти не се позовават на тях. По-долу Комисията ще оцени потенциалната съвместимост на мярка 1 по член 107, параграф 3, букви а) и в).
(46)
Член 107, параграф 3, буква а) гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост,“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар. AoG се намира в регион, който отговаря на условията за помощ по член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и следователно теоретично може да отговаря на условията за регионална помощ.
(47)
Насоките за национална регионална помощ, приложими към момента на прилагане на преференциалната тарифа, т.е. януари 2007 г. (Насоките за регионална помощ от 2006 г. (9)), определят условията за одобряване на регионалната инвестиционна помощ.
(48)
Насоките за регионална помощ от 2006 г. определят оперативната помощ като помощ, целяща да намали текущите разходи на дадено предприятие. В съответствие с Насоките оперативна помощ може да бъде предоставена в региони, които отговарят на дерогацията по член 107, параграф 3, буква а) при условие че: i) е обоснована по отношение на приноса към регионалното развитие и нейния характер, и ii) размерът ѝ е пропорционален на затрудненията, към чието облекчаване е насочена, и държавата-членка е тази, която трябва да докаже наличието на евентуалните затруднения и да ги степенува по важност (точка 76).
(49)
Комисията отбелязва, че текущите разходи са некапиталови, а обикновено са повтарящи се разходи, необходими за функционирането на дадена фирма. В този смисъл преференциалната тарифа за електроенергия, приложима по отношение на AoG, намалява текущите му разходи. Следователно тя представлява оперативна помощ, която не е позволена съгласно Насоките за регионална помощ от 2006 г. Гръцките власти не са представили доказателства, че намаляването на тарифата за електроенергия е обосновано по отношение на приноса за регионалното развитие или естеството му, нито са доказали, че е пропорционално на всички затруднения, към чието облекчаване е насочена. Също така гръцките власи не са представили никакъв вид измерване или изчисление на затрудненията в региона и размера на помощта с цел доказване, че последната е пропорционална на тях.
(50)
Въз основа на горните съображения Комисията стигна до заключението, че помощта не може да бъде обявена за съвместима с Насоките за регионална помощ от 2006 г.
(51)
По отношение на съвместимостта на помощта с Общия регламент за групово освобождаване относно деклариране на определени категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС (10), Комисията счита, че въз основа на финансовите данни, представени от гръцките власти, AoG е голямо предприятие, както е посочено в параграф 7 по-горе. В съответствие с член 1, параграф 5 от Общия регламент за групово освобождаване помощите ad hoc, предоставени на големи предприятия, са изключени от приложното поле на регламента.
(52)
Също така в съответствие с член 8, параграф 3 от Общия регламент за групово освобождаване, когато помощ, попадаща в обхвата на регламента, се предоставя на голямо предприятие, държавата-членка следва да потвърди съществения стимулиращ ефект на помощта въз основа на документ, който анализира жизнеспособността на проекта или дейността на получателя с и без помощта. Комисията не е получила такива доказателства.
(53)
В заключение помощта, предоставена на AoG, не е съвместима с Общия регламент за груповото освобождаване.
(54)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС гласи, че „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(55)
Комисията счита, че изключението, посочено по член 107, параграф 3, буква в), не е приложимо при разглеждания случай. В действителност по отношение на развитието на определени икономически региони AoG се намира в регион, който отговаря на условията за помощ по член 107, параграф 3, буква а), а не по член 107, параграф 3, буква в) (11). По отношение на развиването на определени икономически дейности Комисията посочва, че секторът на производството на алуминий не подлежи на определени правила за държавни помощи, които могат да се прилагат по отношение на получателя. Другите правила за държавна помощ, приети въз основа на член 107, параграф 3, буква в), очевидно не са приложими. По-специално AoG не отговаря на условията за помощ за оздравяване и/или преструктуриране. В действителност към момента на помощта AoG не е предприятие в затруднение, тъй като не отговаря на нито един от критериите по точки 9-11 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение от 1999 г. (12), приложими към момента на прилагане на преференциалната тарифа. Също така помощта за преструктуриране подлежи на условието за наличие на добър план за преструктуриране. Гърция не е представила такъв план за преструктуриране. В заключение помощта, предоставена на AoG, не е съвместима с правилата за помощ за оздравяване и/или преструктуриране.
(56)
С оглед на горните съображения Комисията стигна до заключението, че въпросната мярка за помощ е несъвместима с ДФЕС. По-специално Комисията счита, че разликата между: а) постъпленията на ОЕК от стандартната тарифа, която е следвало да се прилага по отношение на AoG през периода януари 2007 г. - март 2008 г., и б) постъпленията на ОЕК от тарифата, която се е прилагала по отношение на AoG през същия период, представлява несъвместима мярка в полза на AoG.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(57)
Въз основа на изложеното Комисията стигна до заключението, че мярка 1 представлява държавна помощ и е несъвместима с вътрешния пазар. Комисията също стигна до заключението, че разширяването на националната газопреносна мрежа не представлява държавна помощ.
(58)
Член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (13) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(59)
Следователно предвид факта, че разглежданата мярка е счетена за неправомерна и несъвместима помощ, сумата на помощта трябва да бъде възстановена с цел възстановяване на ситуацията, която е съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяване следва да бъде времето, когато е осигурено предимството на получателя, т.е. когато помощта е представена на разположение на получателя, който трябва да изплати лихва за възстановяване до датата на ефективното възстановяване.
(60)
Елементът на несъвместима помощ се състои в разликата между: а) постъпленията на ОЕК от стандартната тарифа, която е следвало да се прилага по отношение на AoG през периода януари 2007 г. - март 2008 г., и б) постъпленията на ОЕК от тарифата, която се е прилагала по отношение на AoG през същия период. Размерът на помощта, предоставена на AoG за този период, възлиза на 17,4 милиона EUR,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, възлизаща на 17,4 милиона EUR, предоставена неправомерно от Гърция на Aluminium of Greece SA и неговия правоприемник Aluminium SA в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз чрез преференциална тарифа за електроенергия, е несъвместима с вътрешния пазар.
2. Разширяването на националната газопреносна мрежа не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
1. Гърция възстановява от получателя помощта, посочена в член 1, параграф 1.
2. В сумите, които трябва да бъдат възстановени, се включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателя, до датата на тяхното реално възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (14) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (15) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция отменя всички неизплатени плащания от помощта, посочена в член 1, параграф 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграф 1, е незабавно и ефективно.
2. Гърция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви при възстановяване), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграф 1. При искане от страна на Комисията Гърция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 13 юли 2011 година.
KOMISJONI OTSUS,
13. juuli 2011,
riigiabi nr SA.26117 - C 2/10 (ex NN 62/09) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjale Aluminium of Greece SA
(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4916 all)
(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/339/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (1),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
Komisjon sai 2008. aasta juulis kaks kaebust väidetava abi kohta ettevõtjale Aluminium of Greece ja tema õigusjärglasele Aluminium SA., kes on alates 2007. aasta juulist ettevõtja Aluminium of Greece 100 % õigusjärglane alumiiniumitootmises (edaspidi koos „AoG”). Kaebustes käsitleti kaht väidetavat abimeedet: elektri soodustariifi ning ettevõtjat AoG põhivõrguga ühendava gaasijuhtme ehitamist.
(2)
27. jaanuaril 2010. aasta kirjas teatas komisjon Kreekale, et ta on otsustanud algatada meetmete suhtes menetluse, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2.
(3)
Kreeka esitas oma märkused komisjoni algatamisotsuse kohta 31. märtsil 2010.
(4)
Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi meetmete kohta.
(5)
Komisjonile laekusid märkused kahelt huvitatud isikult: 12. mail 2010 ja 4. mail 2011 ettevõtjalt AoG ning 17. mail 2010 riiklikult aktsiaseltsilt Public Power Corporation (edaspidi „PPC”), kes kohaldas üht väidetavat meedet (elektri soodustariifi). Märkused edastati Kreekale, kellele anti ka võimalus neile vastata; Kreeka esitas oma märkused 16. juulil 2010, 6. augustil 2010 ja 16. mail 2011.
(6)
1. detsembril 2010 taotles komisjon Kreeka ametiasutustelt lisateavet, mille Kreeka esitas oma 11. veebruari 2011. aasta kirjas.
II. VÄIDETAVA RIIGIABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
II.a. ABISAAJA
(7)
AoG on suurettevõtja, mille peakontor asub Kreekas Viotias. Ta toodab alumiiniumi toorainena. Juulis 2007 jagati AoG pärast tegevusvaldkondade jagunemist kaheks uueks ettevõtjaks: a) Aluminium SA ja b) Endessa Hellas SA. Aluminium SA hakkas tegelema alumiiniumitootmisega ja Endessa Hellas võttis üle elektritootmise (mõni aasta varem oli AoG saanud elektritootmisloa). Seega on Aluminium SA ettevõtja AoG 100 % õigusjärglane alumiiniumitootmises. Ettevõtjal AoG on ka kolm elektritootmisüksust, mis asuvad tema alumiiniumitehase kõrval. 2009. aastal oli tema käive 427,3 miljonit eurot (maksueelne kasum 34,4 miljonit eurot) ning tal oli 960 töötajat. 2006. aastal (aasta enne vaatlusaluseid abimeetmeid) oli ettevõtja käive 470,9 miljonit eurot (kasv 2005. aastast 23 %), maksueelne kasum 102,5 miljonit eurot (kasv 2005. aastast 39 %) ja töötajate arv 1 047. Ettevõtja kuulub alates 2005. aastast eraõiguslikku kontserni Mitilineos SA.
II.b. 1. MEEDE: ELEKTRI SOODUSTARIIF
(8)
AoG rajati 1960. aastal ning Kreeka riik andis talle teatud soodustused, sealhulgas võimaluse tarnida elektrit madalama tariifiga. Soodustusi kehtestavate põhikirja tingimuste kohaselt pidi madalama tariifiga elektri tarnimine lõppema 2006. aasta märtsis, eeldusel et PPC esitab ettevõtjale AoG kaks aastat varem nõuetekohase teatise. 26. veebruaril 2004. aastal (st rohkem kui kaks aastat enne soodustuse lõppemist) esitas PPC ettevõtjale AoG nõuetekohase teatise, mille järel PPC lõpetas 2006. aasta märtsi lõpus soodustariifi kohaldamise.
(9)
Sellest tulenevalt maksis AoG 2006. aasta märtsist kuni 2007. aasta jaanuarini elektri eest tavatariifi alusel, mida kohaldatakse suurte tööstustarbijate suhtes.
(10)
Sellegipoolest vaidlustas AoG soodustariifi lõpetamise kohtus ning jaanuaris 2007 andis esimese astme kohus ajutise meetmena välja otsuse, et soodustariifi rakendamist tuleb jätkata kuni sisulise otsuse tegemiseni. PPC kaebas kõnealuse vaheotsuse omakorda edasi ning see tühistati 2008. aasta märtsis (sisuline otsus on endiselt langetamata).
(11)
Kohtuotsustest tulenevalt kohaldati ettevõtjale AoG jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008 taas soodustariifi. Kõnealusel ajavahemikul maksis AoG vastavalt Kreeka ametiasutuste esitatud andmetele 17,4 miljonit eurot vähem, kui ta oleks maksnud suurtele tööstustarbijaile ette nähtud tavatariifi alusel.
II.c. 2. MEEDE: GAASIVÕRGU LAIENDAMINE ETTEVÕTJANI AOG
(12)
Riiklikku gaasi ülekandesüsteemi saab Kreekas laiendada (võimaliku) tarbija taotlusel, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused:
-
Kreeka energiaturgu reguleeriv asutus peab selleks nõusoleku andma;
-
põhivõrguettevõtja peab olema kindel, et ta suudab võrgu tariifitulude pealt laiendamise maksumuse õigeaegselt tagasi teenida.
(13)
Kõnealusel juhul laiendati riiklikku võrku ettevõtjat AoG ühendava 29,5 km pikkuse gaasijuhtmega, mille ehitamine oli saanud energiaturgu reguleeriva asutuse nõusoleku (15. aprillil 2005) ning põhivõrguettevõtja heakskiidu (13. juuni 2005) (3). Gaasijuhe hakkas tööle 16. mail 2008. aastal.
(14)
Laienduse ehitamise kogumaksumus oli 12,64 miljonit eurot. Sellest 9,04 miljonit eurot maksis ettevõtja National Gas System Operator (edaspidi „NGSO”), 3,3 miljonit eurot ettevõtja AoG ning 3,6 miljonit eurot maksti ühenduse 2000.-2006. aasta abi raamprogrammist (4).
III. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(15)
27. jaanuari 2010. aasta algatamisotsuses seadis komisjon kahtluse alla, kas ettevõtja PPC poolt ettevõtjale AoG pärast 2006. aasta märtsi määratud elektri soodustariif oli suurte tööstustarbijatega samal tasemel. Komisjoni kahtlused põhinesid sellel, et vastavalt soodustusi sätestava AoG põhikirja tingimustele pidi soodustariifi kehtivus lõppema 2006. aasta märtsis. Viidati asjaolule, et PPC oli nõuetekohaselt püüdnud soodustust lõpetada, kuid seda pikendati kohtuotsusega.
(16)
Seoses meetmega, mille abil laiendati riiklikku gaasi ülekandesüsteemi ettevõtjani AoG, tõstatas komisjon 27. jaanuari 2010. aasta algatamisotsuses küsimuse, miks gaasijuhtme ehitusmaksumuse tasus peamiselt riik, mitte aga ettevõtja AoG. Kõnealused kahtlused tekkisid sellepärast, et Kreekalt ei saadud komisjoni korduvatele taotlustele vaatamata mingeid andmeid; samal põhjusel sisaldas menetluse algatamist käsitlev otsus ka teabenõuet Kreekale.
IV. KREEKA JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
IV.a. KREEKA JA ABISAAJA MÄRKUSED
1. meede: elektri soodustariif
(17)
Kreeka tunnistab, et kahe kohtuotsuse vahelisel ajal (jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008) maksis ettevõtja AoG soodustariifi alusel 131,4 miljonit eurot, mitte 148,8 miljonit eurot, mis oleks olnud suurte tööstustarbijate tavatariifi alusel makstav summa.
(18)
Samas väidab Kreeka, et isegi kui AoG soodushinda loetaks riigiabiks, oleks selle puhul ikkagi tegemist olemasoleva abiga.
(19)
Sellega seoses väidab AoG, et riigikohtu 2007. aasta jaanuari otsus ei toonud kaasa mingit olulist muudatust esialgsesse lepingusse ja et kohus otsustas üksnes viivitada soodustariifi lõpetamise otsusega ning lükata edasi otsus ettevõtjate AoG ja PPC vahelise vaidluse sisuliste küsimuste kohta.
2. meede: gaasivõrgu laiendamine ettevõtjani AoG
(20)
Kreeka eitab, et ettevõtja AoG sai valikulise eelise sellega, et tema gaasijuhtme ehitusmaksumust subsideeriti. Kreeka väidab eelkõige, et riiklikke eeskirju, mis olid võrgu laiendamise otsuse aluseks, kohaldatakse kõikide gaasi lõppkasutajate suhtes võrdsetel tingimustel ning seepärast ei antud ettevõtjale AoG mingit valikulist eelist.
(21)
Peale selle väidab Kreeka, et vaidlusalune gaasijuhe ei ole eraldi ette nähtud ettevõtja AoG jaoks, vaid on avatud ka teistele selle piirkonna tööstuslikele ja kodutarbijatest lõppkasutajatele. See on osa riikliku gaasi ülekandesüsteemi läbilaskevõimest ja kuulub ettevõtjale NGSO. Pealegi ületab selle läbilaskevõime ettevõtja AoG aastase tarbimisvajaduse (1,7 miljardit Nm3/aastas vajamineva 0,7 miljardi Nm3/aastas asemel).
(22)
Ettevõtja AoG on väitnud, et tema aastane lepingujärgne gaasitarbimine moodustab 13,5 % ning aastane tegelik gaasitarbimine 10,5 % riigi kogutarbimisest. AoG kinnitab ka, et investeering annab põhivõrguettevõtjale 11,6 miljoni euro suuruse aastatulu tariifide pealt, mis muudab investeeringu võrguettevõtja jaoks väga huvipakkuvaks ja tulusaks. Kõnealuseid arve on kinnitanud ka Kreeka ametiasutused.
IV.b. ETTEVÕTJA PPC MÄRKUSED
(23)
PPC toetab komisjoni uuringuid elektritariifi meetme suhtes. PPC kinnitab, et ettevõtja AoG soodustus oleks 17,4 miljonit eurot.
V. ABI HINDAMINE
(24)
Eespool esitatud asjaolude ning Kreeka ja teiste kolmandate isikute väidete põhjal annab komisjon käesolevas jaos hinnangu kõnealustele meetmetele. Esiteks hindab komisjon abi olemasolu kontrollitavate meetmete raames, et otsustada, kas tegemist on abiga või mitte (alajagu V.a). Teiseks, kui meede tõepoolest kujutab endast abi, hindab komisjon selle kokkusobivust siseturuga (alajagu V.b).
V.a. RIIGIABI ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
(25)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”
(26)
Kõnealust sätet arvesse võttes hindab komisjon järgnevalt, kas ettevõtjale AoG võimaldatud vaidlustatud meede kujutab endast riigiabi.
1. meede: elektri soodustariif
a) Eelis
(27)
Komisjon märgib, et ettevõtja AoG makstud tariif on madalam kui teiste suurte tööstustarbijate makstud tavatariif. Komisjon arvab, et turumajanduslik müüja ei oleks nõus tasuma alandatud kuutariifi ilma konkreetse põhjenduseta. Sellega seoses ei esitanud Kreeka ühtegi veenvat põhjendust selle kohta, et kõnealune soodustariif oli turutariif, kuigi komisjon tõstatas selle teema ametlikult oma kirjavahetuses. Vastupidi, kaks olulist tegurit näitavad, et ettevõtja AoG makstud tariifi ei saa pidada turujõududest tulenevaks hinnaks.
a)
Esimene näide on seotud ettevõtja PPC käitumisega. Niipea kui ta vabanes õiguslikust piirangust, mis tulenes 1960. aasta põhikirjast, kus sätestati soodustused ettevõtjale AoG, võttis PPC vastu otsuse loobuda viivitamata soodustariifist ning hakkas küsima hinda suurtele tööstustarbijaile ettenähtud tavatariifi alusel. Seda tõendab PPC loobumine, millest ta teatas ettevõtjale AoG 2004. aasta veebruaris (vt põhjendus 8). Komisjon leiab, et käesoleval juhul on tegemist hea näitega, et 1960. aasta põhikirjas sätestatud tariif ei kajasta ettevõtja PPC jaoks turuhinda.
b)
Teine näide tuleneb ühest komisjoni varasemast otsusest. 16. oktoobril 2002. aastal kiitis komisjon heaks maksimaalselt 178 miljoni euro suuruse Kreeka toetuse ettevõtjale PPC (juhtum N133/01) (5). Toetuse eesmärk oli hüvitada ettevõtja PPC luhtunud kulud, mis tal tuli kanda 1960. aastal ettevõtjale AoG kehtestatud soodustariifi raames kuni selle kehtivuse lõpuni 2006. aasta märtsis. Toetus kiideti heaks mitte riigiabina ettevõtjale PPC, vaid üksnes hüvitisena tema ebasoodsa olukorra eest. Otsus sisaldas ka märkust, et kui toetust peetakse riigiabiks, siis on see abi ettevõtjale AoG ja mitte ettevõtjale PPC. Kokkuvõtteks tõdetakse kõnealuses otsuses, et ettevõtja PPC pidi ettevõtja AoG kasuks tasuma soodustariifi, mida ta ei oleks pidanud maksma tavalistes turutingimustes. Seetõttu leiab komisjon, et ettevõtja AoG eelis seisneb erinevuses suurte tööstustarbijate tavatariifi (mida AoG oleks maksnud erisoodustariifi puudumise korral) ja ajavahemikus jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008 tegelikult makstud tariifi vahel.
b) Riigi ressursid
(28)
Madalama hinna tõttu oli ettevõtja PPC tulu väiksem. PPC SA on riigi kontrolli all olev ettevõtja. Kreeka riigi osalus aktsiakapitalis on 51 % ning ettevõtte üle teostab järelevalvet Kreeka keskkonna, energia ja kliimamuutuste ministeerium (kuni 2009. aastani rahandusministeerium). Kreeka riigil on õigus määrata suurem osa juhatuse liikmetest ning riiki esindab üldkogus otseselt Kreeka keskkonna, energia ja kliimamuutuste minister (kuni 2009. aastani rahandusminister). Järelikult on kaasatud riigi ressursid. Komisjon märgib ka, et otsuse soodustariifi kehtivuse pikendamise kohta saab seostada Kreeka riigiga, sest selle võttis vastu Kreeka kohus, mis on riigiorgan.
(29)
Seega on riigi ressursse käsitlev kriteerium täidetud.
c) Valikulisus
(30)
Soodustariifi kohaldati üksnes ettevõtja AoG suhtes ning seepärast sai ta meetmest valikulist kasu. Seega arvab komisjon, et meede on valikuline.
d) Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
(31)
AoG tegutseb sektorites, mille toodetega kaubeldakse laialdaselt liikmesriikide vahel. Peale Kreeka toodetakse alumiiniumi veel üheksas liikmesriigis, nimelt Hispaanias, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Prantsusmaal, Rumeenias, Rootsis, Saksamaal ja Ühendkuningriigis (6). Elektritootmine toimib kõikides liikmesriikides vaba majandustegevusena. Kui riigiabiga parandatakse ühe ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad samal liikmesriikidevahelise kaubanduse tasandil, tuleb teisi kõnealuseid ettevõtjaid pidada vastavast abist mõjutatuks. Seega on täidetud konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatava mõju kriteerium.
(32)
Seda ei ole vaidlustanud ei Kreeka ega abisaaja.
e) Järeldus abi olemasolu kohta 1. meetme puhul
(33)
Nimetatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et elektri soodustariifi saab pidada ettevõtjale AoG antud riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Abi summa on 17,4 miljonit eurot, mis on a) ettevõtjale PPC vastavalt tavatariifile, mida oleks tulnud kohaldada jaanuarist 2007 märtsini 2008, laekunud tulude (st 148,8 miljoni euro) ning b) ettevõtja PPC suhtes samal ajavahemikul tegelikult kohaldatud tariifi alusel saadud tulude (st 131,4 miljoni euro) vahe.
f) 1. meetme puhul on tegemist ebaseadusliku abiga
(34)
Ettevõtja AoG väidab, et esimene, 2007. aasta jaanuari kohtuotsus ei hõlmanud olulist muudatust esialgses sooduslepingus (vt põhjendus 16). Seepärast ei andnud ettevõtja AoG väitel otsus talle uut abi ning elektri soodushinna meede jäi olemasolevaks abiks.
(35)
Komisjon ei saa ettevõtja AoG väitega nõustuda. Olemasoleva abi moodustava soodustariifi esialgsete tingimustega oli ette nähtud, et abi lõpeb märtsis 2006 tingimusel, et PPC teatab sellest õigel ajal. Pärast seda pidi olemasolev abi lõppema, nagu nõuti soodustariifi esialgse kohaldamise tingimustes. Seega igasugune alandatud elektritariifi kohaldamine, mis vastab riigiabi mõistele (nagu kõnealusel juhul), on uus abi, vaatamata asjaolule, et selle tingimused võivad sarnaneda varem kehtinud olemasoleva abi meetmele. Euroopa Kohtu kohtupraktikas on selgelt välja toodud, et olemasoleva abi pikendamist tuleb pidada uueks abiks ja sellest tuleb teatada (7). Seda enam, et käesoleval juhul on tegemist olukorraga, mil lõppenud olemasolev abi taaskäivitati mitu kuud hiljem.
(36)
Kuna kõnealusest uuest abist ei teavitatud komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt, on see ebaseaduslik.
2. meede: gaasivõrgu laiendamine ettevõtjani AoG
a) Eelis
(37)
Uurimine on selgitanud, et otsus laiendada gaasivõrku on põhjustanud ettevõtja NGSO tulu olulise suurenemise kasutusmaksude arvelt. Kliendid nagu AoG peavad tõesti ettevõtjale NGSO võrgu kasutamise eest maksma. Komisjon on arvamusel, et meede, st gaasijuhtme ehitamine, oli võrguettevõtjale majanduslikult tulus ning sellest tulenevalt ei toonud see kaasa mingit eelist ettevõtjale AoG. Samasuguse investeeringu oleks võinud teha ka eraettevõtjast põhivõrguettevõtja.
(38)
Kooskõlas Kreeka ametiasutuste esitatud märkustega märgib komisjon, et kõnealune investeering annab ettevõtjale NGSO kasutusmaksudest aastatulu 11,6 miljonit eurot. Selleks et kontrollida, kas investeering on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega, st kas investeering tasub investorile piisavalt ära, on komisjon võrrelnud nimetatud summat gaasijuhtme ühekordse investeeringu maksumuse ja iga-aastaste tegevuskuludega.
(39)
Vastavalt Kreeka ametiasutuste esitatud märkustele oli AoG gaasijuhtme investeeringu kogumaksumus 12,64 miljonit eurot (9,04 miljonit eurot maksis ettevõtja NGSO ja 3,6 miljonit eurot saadi ühenduse toetusest, nagu on kirjeldatud punktis 14.) Lisaks ühekordse investeeringu maksumusele hinnatakse tegevuskulusid 0,933 miljonile eurole aastas. Seepärast on selge, et 11,6 miljoni euro suurune aastatulu tagab ettevõtjale NGSO väga suure tasuvuse. Investeeringu (sealhulgas ühenduse toetuse rahastatud osa) tasuvusaeg on lühem kui 15 kuud. Kui eeldada, et gaasiühenduse ekspluatatsiooniaeg on 20 aastat, siis investeeringutasuvus (sisemine tasuvuslävi) on 84 %. Pidades silmas tasuvuse suurt määra nõustub komisjon sellega, et sellise tasuvuse puhul oleks saanud motiveerida mõnd erainvestorit sama investeeringut tegema (8). Seega leiab komisjon, et riiklik otsus gaasivõrgu laiendamise kohta ei andnud ettevõtjale AoG eelist, mida ta ei oleks saanud turutingimustes.
(40)
Seega ei ole eelise kriteerium täidetud. Sellest tulenevalt puudub vajadus hinnata edasi muid kriteeriume, mida tuleb täita, et meedet saaks pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
b) Järeldus abi olemasolu kohta 2. meetmes
(41)
Eespool esitatud asjaoludele tuginedes märgib komisjon kokkuvõtvalt, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ei saa gaasivõrgu laiendamist pidada ettevõtjale AoG antud riigiabiks.
V.b. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA
(42)
Kuivõrd 1. meedet saab pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust hinnata kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid silmas pidades.
(43)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud artikli 107 lõikes 1 kehtestatud üldreegli (mille kohaselt riigiabi on kokkusobimatu siseturuga) erandid.
(44)
Praegusel juhul ei saa kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid, sest kõnealusel meetmel puudub sotsiaalabi iseloom, seda ei ole antud üksiktarbijatele, see ei ole ette nähtud loodusõnnetuste ega erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning seda ei ole antud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele, mida on mõjutanud riigi jagamine.
(45)
Veel erandeid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Artikli 107 lõike 3 punktides b, d ja e kehtestatud erandeid ei saa selgelt kohaldada ning neile Kreeka ametiasutused ei tugine. Järgmiseks hindab komisjon 1. meetme võimalikku kokkusobivust artikli 107 lõike 3 punktidega a ja c.
(46)
Artikli 107 lõike 3 punktiga a on ette nähtud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus”. Ettevõtja AoG asub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblikus piirkonnas ning seepärast võib ettevõtja olla regionaalabikõlblik.
(47)
Regionaalabi suunistes, mis kehtisid soodustariifi kohaldamise ajal, st 2007. aasta jaanuaris („Regionaalabi suunised aastateks 2007-2013”), (9) on sätestatud regionaalabi heakskiidu tingimused.
(48)
Regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013 on määratletud tegevuskulude katmiseks antav abi äriühingu jooksvate kulude katmiseks antava abina. Vastavalt suunistele võib sellist abi siiski anda piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, kui i) abi andmine on õigustatud regionaalarengu ja abi olemuse seisukohast ning ii) abi määr on proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks abi antakse ning liikmesriigi ülesanne on tõendada puuduste olemasolu ja hinnata nende olulisust (punkt 76).
(49)
Komisjon märgib, et jooksvad kulud ei ole kapitalikulud, vaid ettevõtja igapäevaseks tegevuseks vajalikud tavalised kulud. Sellega seoses vähendas ettevõtja AoG suhtes kohaldatud elektri soodustariif tema jooksvaid kulusid. Seega on tegemist tegevustoetusega, mis ei olnud lubatud regionaalabi suunistes aastateks 2007-2013. Kreeka ametiasutused ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et elektritariifi alandamine oli õigustatud regionaalarengu või abi olemuse seisukohast; samuti ei tõendanud nad, et see oli proportsionaalne mis tahes puudustega, mille leevendamiseks abi oleks võidud anda. Kreeka ametiasutused ei esitanud ka mingeid regiooni puuduste või abi taseme mõõtmisi ega arvutusi näitamaks, et abi on puudustega proportsionaalne.
(50)
Eespool esitatud asjaoludele tuginedes leiab komisjon, et abi ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007-2013.
(51)
Seoses abi kokkusobivusega vastavalt üldise grupierandi määrusele ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks, (10) leiab komisjon, et Kreeka ametiasutuste esitatud finantsnäitajate põhjal on AoG suurettevõtja, nagu on tõendatud eespool punktis 7. Kooskõlas üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikega 5 ei kohaldata määrust suurettevõtetele antud erakorralise abi suhtes.
(52)
Vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 3 peab liikmesriik kõnealuse määruse alusel suurettevõtjatele antava abi puhul kinnitama selle ergutavat mõju sellise dokumendi alusel, milles analüüsitakse abi saava projekti või tegevuse elujõulisust abi saamise ja abi puudumise korral. Komisjonile ei ole selliseid tõendeid esitatud.
(53)
Kokkuvõttes ei ole ettevõtjale AoG antud abi üldise grupierandi määruse alusel siseturuga kokkusobiv.
(54)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”, võib tunnistada siseturuga kokkusobivaks.
(55)
Komisjon leiab, et artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand ei ole käesoleval juhul kohaldatav. Seoses teatavate majanduspiirkondade arenguga asub AoG tõepoolest piirkonnas, mis on abikõlblik artikli 107 lõike 3 punkti a alusel ning mitte sama artikli ja lõike punkti c kohaselt (11). Seoses teatud majandustegevuse arendamisega märgib komisjon, et konkreetseid riigiabi eeskirju, mida võiks kohaldada abisaaja suhtes, ei kohaldata alumiiniumitootmise sektori suhtes. Muid artikli 107 lõike 3 punkti c alusel vastu võetud riigiabi eeskirju ei saa ilmselgelt kohaldada. Eelkõige ei ole AoG abikõlblik saama päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi. Abi andmise ajal ei olnud ettevõtja AoG päris kindlasti raskustes, sest ta ei vastanud ühelegi 1999. aasta suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) punktides 9-11 sätestatud kriteeriumile, mida kohaldati soodustariifi kehtimise ajal (12). Lisaks sellele on ümberkorraldamisabi andmise tingimuseks usaldusväärse ümberkorralduskava olemasolu. Kreeka sellist ümberkorralduskava ei esitanud. Järelikult ei ole ettevõtjale AoG antud abi päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi käsitlevate eeskirjade alusel siseturuga kokkusobiv.
(56)
Eelnimetatud kaalutlustest lähtudes peab komisjon kõnealust abimeedet ELi toimimise lepinguga kokkusobimatuks. Komisjon leiab eelkõige, et a) ettevõtjale PPC vastavalt tavatariifile, mida oleks tulnud kohaldada ettevõtja AoG suhtes ajavahemikul jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008, laekunud tulude ning b) ettevõtjale PPC vastavalt tariifile, mida samal ajavahemikul ettevõtja AoG suhtes tegelikult kohaldati, laekunud tulude vahe kujutab endast ettevõtjale AoG antud kokkusobimatut abi.
VI. JÄRELDUS
(57)
Eespool esitatud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et 1. meede kujutab endast riigiabi ja on kokkusobimatu siseturuga. Lisaks on komisjon jõudnud järeldusele, et riikliku gaasivõrgu laiendamist ei saa pidada riigiabiks.
(58)
Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (13) artiklis 14 on sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.
(59)
Võttes arvesse, et kõnealust meedet käsitatakse ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina, tuleb abi summa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates ajast, mil abisaaja sai eelise, st mil abi läks abisaaja käsutusse, ning samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.
(60)
Meetme siseturuga kokkusobimatu osa on a) ettevõtjale PPC vastavalt tavatariifile, mida oleks tulnud kohaldada ettevõtja AoG suhtes ajavahemikul jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008, laekunud tulude ning b) ettevõtjale PPC vastavalt tariifile, mida samal ajavahemikul ettevõtja AoG suhtes tegelikult kohaldati, laekunud tulude vahe. Ettevõtjale AoG kõnealusel ajavahemikul antud abi summa on seega 17,4 miljonit eurot,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Riigiabi summas 17,4 miljonit eurot, mida Kreeka andis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult ettevõtjale Aluminium of Greece SA ja tema õigusjärglasele Aluminium SA, müües elektrit soodustariifiga, on siseturuga kokkusobimatu.
2. Riikliku gaasivõrgu laienduse puhul ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
1. Kreeka nõuab artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi.
2. Tagasinõutavalt summalt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni kuupäevani, mil see tegelikult tagasi maksti.
3. Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (14) V peatükiga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008, (15) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.
4. Kreeka tühistab kõik artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Artikkel 3
1. Artikli 1 lõikes 1 viidatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Kreeka tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);
b)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;
c)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.
2. Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artikli 1 lõikes 1 viidatud abi on lõplikult tagasi makstud. Kreeka esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 13. juuli 2011